П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2024 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Павленко О. О. , розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 -

за ч. 3 ст. 130 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

16.09.2024 року о 22 год. 45 хв. водій ОСОБА_1 , за адресою: м. Київ, вул. Світлицького, 30/20, керував транспортним засобом «SYM» д.н.з. НОМЕР_2 , в стані алкогольного сп`яніння, огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився зі згоди водія проводився в установленому законом порядку із застосуванням приладу «Драгер», результат огляду 0.26%, чим порушив вимоги п.2.9.а ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 130 КУпАП.

До суду ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся належним чином.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи про адміністративні правопорушення, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення (а.с.1), результатом тесту приладу «Драгер» 16.09.2024 р. о 23 год. 08 хв. - 0.26% (а.с.2), актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (а.с.4), направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (а.с.5), довідкою (а.с.7), копією постанови Солом`янського районного суду м. Києва № 760/15892/23 від 15.09.2023 р. (а.с.10-16), копією постанови Солом`янського районного суду м. Києва № 760/23202/23 від 15.03.2024 р. (а.с.19-21), копією постанови Солом`янського районного суду м. Києва № 760/19925/23 від 22.04.2024 р. (а.с.24-28), відеозаписом з нагрудної камери поліцейського на якому зафіксовано обставини з місця події (а.с.33), у зв`язку з чим приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.130 КУпАП.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями статті 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог пункту 7 Розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом МВС та МОЗ України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Згідно з інструкцією приладу «Drager Alcotest», яка знаходиться у вільному доступі, технічними характеристиками указаного приладу передбачено похибку під час експлуатації у робочих умовах навколишнього середовища від - 10 °С до + 40 °С, яка для масової концентрації алкоголю у видихуваному повітрі становить: абсолютна похибка вимірювання пристрою становить ± 0,03 мг/л у діапазоні від 0,0 до 0,4 мг/л, відносна похибка становить ± 7,5 % у діапазоні від 0,4 % до 2,0 мг/л

З чеку приладу «Drager Alkotest» від 04.10.2023 року, вбачається, що результат огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 становить 0,26 ‰.

У статті 8 Віденської Конвенції про дорожній рух від 08 листопада 1968 року, з доповненнями, внесеними Європейською угодою від 01 травня 1971 року, міститься норма про те, що в національному законодавстві повинні бути передбачені спеціальні положення, що стосуються керування транспортними засобами під дією алкоголю, а також допустимий законом рівень вмісту алкоголю у крові, а у відповідних випадках у повітрі, що видихається, перевищення якого є не сумісним із керуванням транспортним засобом. У всіх випадках максимальний рівень вмісту алкоголю у крові у відповідності з національним законодавством не повинен перевищувати 0,50 г чистого алкоголю на літр крові чи 0,25 мг на літр повітря, що видихається.

Проте, Конвенція не забороняє національним органам влади встановлювати інші показники рівня алкоголю, менші за 0,5 ‰ у повітрі, що видихається, що й має місце в національному законодавстві України, яким встановлено мінімальний показник рівня алкоголю у крові 0,2 ‰.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати, що вказаний результат тесту 0,26 ‰, знаходиться в межах можливої похибки вимірювань.

Інших доказів, які б підтверджували факт перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння матеріали справи не містять.

У той же час, всі сумніви з приводу винуватості особи, яка притягається до відповідальності, трактуються на користь такої особи, за загальним правилом (стаття 62 Конституції України), винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 130, ст.ст.247, 291, 294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 3 ст. 130 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення - закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження (внесення подання прокурора) цієї постанови.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Скарга, подання прокурора подаються до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя О. О. Павленко