Справа № 692/1342/24
Провадження № 3/692/855/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року с-ще Драбів

Суддя Драбівського районного суду Черкаської області Левченко Л.О., розглянувши матеріали, які надійшли від ВПД №1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, РНОКПП: невідомо, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 025722 від 08.11.2024, гр. ОСОБА_1 08.11.2024 о 08:30 год. в АДРЕСА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно своєї сусідки ОСОБА_2 , а саме: погрожував фізичною розправою та висловлювався нецензурними словами, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засідання 09.12.2024 гр. ОСОБА_1 факт вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення не визнав, вину у скоєнні правопорушення заперечував. Пояснив, що за обставин, вказаних у протоколі їхав на авто та на вулиці побачив сусідку ОСОБА_2 . Він зупинився та покликав ОСОБА_2 для розмови, оскільки йому повідомили, що та негативно відгукується про його покійну дружину. Натомість ОСОБА_2 штовхнула його та висловлювалась до нього нецензурними словами, після чого пішла. У подальшому прибули працівники поліції, які склали документи, яких ОСОБА_1 не читав оскільки текст було написано дрібним почерком. У судовому засіданні було оголошено перерву для виклику потерпілої ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 18.12.2024 потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 08.11.2024 ОСОБА_1 перестрів її та погрожував фізичною розправою, брав її за руки, за одяг та хотів «кинути у верби». Дана подія трапилась на вулиці після того, як потерпіла відвела дитину у садок. Сторонні особи при цьому присутні не були. Зазначила, що не спілкується з ОСОБА_1 близько 5 років, оскільки той вважає, що потерпіла ображає його. Підтвердила факт нецензурних висловлювань до неї та викладені у протоколі обставини.

У судовому засіданні 18.12.2024 ОСОБА_1 вину у скоєнні правопорушення не визнав, стверджував, що до потерпілої нецензурно не висловлювався, погроз не вживав. Зазначив, що за станом здоров`я не міг би застосувати до потерпілої силу, оскілки ледве пересувається пішки. Має поганий слух, тому висловлюється голосно.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Пух С.Л. звернула увагу суду, що під час вказаних подій сторонніх осіб не було, громадський порядок не порушувався, умислу на порушення громадського порядку ОСОБА_1 не мав. Вказала на положення ст. 62 Конституції України. Вважала відсутнім склад адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 , тому просила закрити провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення у його діях.

Заслухавши пояснення осіб, вивчивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що вона підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Однак, матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають та не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення вимог чинного законодавства.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Згідно фабули правопорушення, сформованої у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 025722 від 08.11.2024, гр. ОСОБА_1 08.11.2024 о 08:30 год. в с. Білоусівка по вул. Сагайдачного вчинив дрібне хуліганство відносно своєї сусідки ОСОБА_2 , а саме: погрожував фізичною розправою та висловлювався нецензурними словами, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 додано вказаний протокол про адміністративне правопорушення, письмові пояснення ОСОБА_2 від 08.11.2024, письмові пояснення ОСОБА_1 від 08.01.2024, довідку ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області №68967-2024 від 20.11.2024 та супровідний лист.

Стороною захисту ОСОБА_1 надано його письмові пояснення по справі про адміністративне правопорушення від 09.12.2024.

Інших доказів суду не надано.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_3 та 08.11.2024 близько 08:30 год. поверталась додому, оскілки відводила онука до садочка і зустріла сусіда ОСОБА_1 , який рухався на своєму автомобілі. Побачивши ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зупинив автомобіль та влаштував сварку, яку обґрунтував тим, що ОСОБА_2 ображала його покійну дружину. В ході сварки ОСОБА_1 ображав ОСОБА_2 нецензурними словами, погрожував фізичною розправою та вхопив за одяг, ударів не наносив. Зазначила, що неприязні відносини між учасниками подій тривають тривалий час.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 08.11.2024, той має неприязні відносини з сусідкою ОСОБА_2 08.11.2024. Близько 08:30 год. ОСОБА_1 їхав своїм автомобілем та зустрів ОСОБА_2 і зупинився біля неї, оскільки чув, що та ображає його покійну дружину. Між ними виникла сварка, у ході якої ОСОБА_1 говорив у підвищеному тоні.

Згідно довідки № 68967-2024 від 20.11.2024 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності не притягувався.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення від 09.12.2024 той вину у вчиненні правопорушення не визнав, з протоколом не згідний, вважав, що діяв спокійно, уникав конфлікту та поводився відповідно до норм поведінки. Інших осіб, які могли бути свідками розмови не було. Вважав, що обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не підтверджені належними доказами, що свідчили б про наявність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення від 08.11.2024 не містить відомостей про свідків правопорушення. Відповідна графа протоколу не заповнена, як і не вказано, що такі особи відсутні.

Незважаючи на викладене у протоколі твердження, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян, така обставина не знайшла свого підтвердження в ході судового дослідження, оскільки, не підкріплена належними доказами. Як вбачається з матеріалів справи і було підтверджено її учасниками, інші особи під час описаних у протоколі подій присутні не були, а описаний конфлікт виник на ґрунті особистих неприязних відносин сторін. Так само не доведено, що ОСОБА_1 мав умисел на порушення громадського порядку.

Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства в розумінні вимог ст. 173 КУпАП.

Суд вважає, що працівники поліції допустились помилок при фіксації даного правопорушення, оскільки формально підійшли до проведення перевірки за вищевказаним фактом, не встановили свідків правопорушення, мотиви та умисел на вчинення ОСОБА_1 протиправних дій та яким чином порушувався під час даних дій громадський порядок, не надали належні характеризуючі дані щодо учасників описаних подій. При цьому твердження про скоєння ОСОБА_1 хуліганських дій базується виключно на поясненнях ОСОБА_2 , яка підтвердила наявність тривалих неприязних відносин з ОСОБА_1 , при цьому ОСОБА_1 факт вчинення правопорушення не визнав.

Згідно положень ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином матеріали справи про адміністративне правопорушення, не дають достатніх підстав та доказів для висновку про винність ОСОБА_1 у інкриміновану йому діянні та наявності складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у його діях.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 173, ст. 247, ст.ст. 283, 284, 285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Драбівський районний суд протягом 10 днів.

Суддя Л.О. Левченко

Повний текст постанови складений 19 грудня 2024 року.