Провадження № 3/127/8725/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року місто Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гайду Г.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 25.06.2024, органом № 0511, РНОКПП: НОМЕР_2 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КУпАП, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 27.09.2024 не з?явився для реєстрації у відділ поліції у визначений день, таким чином порушуючи обмеження зазначені у постанові Літинського районного суду Вінницької області.

Крім того, ОСОБА_2 07.10.2024 не з?явився для реєстрації у відділ поліції у визначений день, таким чином порушуючи обмеження зазначені у постанові Літинського районного суду Вінницької області.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про отримання СМС-повістки, за вказаним ним номером мобільного телефону.

Крім того, інформація щодо розгляду справ про притягнення до адміністративної відповідальності доступна для ознайомлення усім заінтересованим особам і може бути безперешкодно отримана особою, яка притягається до адміністративної відповідальності за її власним бажанням на офіційному веб-сайті суду.

Суд звертає увагу, що з метою підвищення використання інструментів електронного судочинства у відправленні правосуддя Рада суддів України визначила виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 передбачено, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відтак, не проявлення належної заінтересованості у результатах розгляду справи протягом тривалого строку, не звернення до суду за інформацією щодо стану розгляду справи не може вважатись порушенням права на справедливий розгляд справи.

Враховуючи викладене, а також позицію Верховного Суду, викладену у справі № 910/9836/18 від 12.03.2019, де зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й для осіб, які беруть участь у справі, з урахуванням того, що ОСОБА_2 був обізнаний про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило та виходячи з положень ст. 268 КУпАП, що під час розгляду даної категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 2 ст. 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_2 27.09.2024 та 07.10.2024 не з?явився для реєстрації у відділ поліції у визначений день, таким чином порушуючи обмеження зазначені у постанові Літинського районного суду Вінницької області, чим порушив правила адміністративного нагляду.

Вказані обставини у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КУпАП, крім вищевказаних протоколів, підтверджуються рапортами працівника поліції, з яких вбачається, що 27.09.2024 та 07.10.2024 ОСОБА_2 не з?явився для реєстрації у відділ поліції у визначений день, таким чином порушуючи обмеження зазначені у постанові Літинського районного суду Вінницької області, чим порушив правила адміністративного нагляду.

Як вбачається з матеріалів справи постановою Літинського районного суду Вінницької області від 08.05.2024 відносно ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд терміном на 6 місяців та застосовано до нього обмеження, серед з яких з?являтися за викликом органу Національної поліції у вказаний термін та давати усні та письмові пояснення з питань, пов?язаних з виконанням правил адміністративного нагляду.

Відповідно до копії постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 20.08.2024 ОСОБА_1 визнано винним за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП та застосовано стягнення у виді штрафу в розмірі 170 гривень.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому приходить до переконання, що з метою попередження вчинення ОСОБА_1 аналогічних правопорушень у майбутньому до нього слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. ст. 40-1, 187, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 15 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: