ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/869/24 Справа № 175/3033/24 Суддя у 1-й інстанції - Ребров С. О. Суддя у 2-й інстанції - Стародуб О. Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року м.Кривий Ріг

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду Стародуб О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника Францена Ю.І. на постанову судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 01 березня 2024 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, та призначене адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 17000 гривень,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно постанови, 04 січня 2024 року о 10-00 год. військовослужбовець солдат ОСОБА_1 виконував обов`язки військової служби з візуальними ознаками алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду та відмовився від добровільного медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, чим скоїв правопорушення передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

В апеляційній скарзі захисник Францен Ю.І. просить скасувати постанову судді першої інстанції та закрити провадження у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Вважає, постанову судді незаконною, а висновки суду такими, не відповідають обставинам справи. Зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази перебування та виконання військових службових обов`язків ОСОБА_1 04 січня 2024 року о 10-00 годині на території військової частини, у зв`язку з чим огляд на стан сп`яніння проводився безпідставно, а зміст протоколу не відповідав дійсним обставинам справи. Викладена в протоколі об`єктивна сторона адміністративного правопорушення не містить кваліфікуючої ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а саме вчинення дій в умовах особливого періоду. Зауважує, що докази правопорушення, що містяться в матеріалах справи не узгоджуються між собою та не доповнюють один одного. Звертає увагу, що огляд проводився у присутності свідків, щодо неупередженості яких є сумніви.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами по справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності. Тобто підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

Суд апеляційної інстанції, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши доводи апеляційної скарги, доходить висновку, що суд першої інстанції не в повній мірі дотримався вищезазначених положень закону з огляду на наступне.

Приймаючи рішення по справі, суд першої інстанції дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 172-20 КУпАП, оскільки його провина підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення А3719 №6 від 04.01.2024 року, актом відмови від добровільного медичного огляду від 04.01.2024 року.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, поваги до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Порядок проходження огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції визначений ст. 266-1 КУпАП.

Частиною 1 ст. 266-1 КУпАП встановлено, що військовозобов`язані та резервісти під час проходження зборів, а також військовослужбовці Збройних Сил України, щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 266-1 КУпАП огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, щодо яких є підстави вважати, що вони у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, виконують обов`язки військової служби або перебувають на території військових частин, проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів.

Частиною 4 вказаної статті встановлено, що у разі незгоди військовозобов`язаного та резервіста під час проходження зборів, а також військовослужбовця Збройних Сил України на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, уповноваженими особами з використанням спеціальних технічних засобів та тестів або у разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.

Згідно ч. 5 ст. 266-1 КУпАП під час проведення огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів уповноважена посадова особа застосовує спеціальні технічні засоби відеозапису, а в разі їх відсутності або неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. У випадку застосування спеціальних технічних засобів відеозапису матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

Не можуть бути залучені як свідки особи, які перебувають у відносинах підлеглості з особою, стосовно якої проводиться огляд, або особи, щодо неупередженості яких є сумніви.

З протоколу А3719 № 6 про військове адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП вбачається, що 04 січня 2024 року о 10 годині 00 хвилин військовослужбовець за контрактом, солдат ОСОБА_1 виконував обов`язки військової служб из візуальними ознаками алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду ( АДРЕСА_2 ), відмовився від добровільного медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Водночас, протокол про адміністративне правопорушення, сам по собі, без підтвердження іншими належними та допустимим доказами не є беззаперечним доказом на доведення винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

До протоколу долучено: - акт фіксації відмови від добровільного проходження медичного огляду від 04 січня 2024 року, складений начальником польового вузла зв`язку ОСОБА_2 , заступником начальника польового вузла зв`язку ОСОБА_3 та заступником начальника польового вузла зв`язку з морально-психологічного забезпечення ОСОБА_4 ;

-витяг з наказу № 92 від 02.04.2023 року командира військової частини НОМЕР_1 ;

-службову характеристику ОСОБА_1 ;

-копія військового квитка ОСОБА_1 .

Факт вчиненого правопорушення підтверджено двома свідками: заступником начальника польового вузла зв`язку ОСОБА_3 та заступником начальника польового вузла зв`язку з морально-психологічного забезпечення ОСОБА_4 , по відношенню до яких ОСОБА_1 є підлеглою особою. Зазначене викликає сумнів щодо неупередженості даних свідків.

Цим обставинам суд першої інстанції належної оцінки не надав та дійшов необґрунтованого та передчасного висновку про доведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» (Заява № 39598/03) Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, апеляційний суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, не доведена допустимими та достовірними доказами. При цьому, вина є елементом суб`єктивної сторони правопорушення та відсутність вини свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що постанова судді підлягає скасуванню, а провадження на підставі п.1 ст. 247 КУпАП закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 172-20 КУпАП.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника Францена Ю.І. задовольнити.

Постанову судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 01 березня 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя