П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дергачова Н.В., розглянувши адміністративні матеріали Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Закарпатській області відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, серія, номер паспорта та ідентифікаційний номер - суду не відомі, до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 126 КУпАП, та ч. 2 ст. 130 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Ужгородського міськрайонного суду від 15.01.2024 року Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, серія, номер паспорта та ідентифікаційний номер - суду не відомі, визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених за ч. 2 ст. 130, ч. 5 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 40 800 (сорок тисяч вісімсот) гривень 00 коп., з позбавлення права керування транспортними засобами на строк шість років та без оплатного вилучення транспортного засобу.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, серія, номер паспорта та ідентифікаційний номер - суду не відомі, на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 (шістсот п`ять гривень 60 коп.).

05 квітня 2024 року від старшого інспектора з особливих доручень М. Бордаш надійшла заява згідно якої вона просить виправити описку у постанові суду, оскільки згідно даних інформаційного порталу Національної поліції протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №410134 за ст. 130 КУпАП було складено за ч. 3.

Оскільки, положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

Згідно ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень, суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи.

Відповідно до п. 7 розділу ІІ Інструкції №1376 не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З матеріалів справи та з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 410134 від 28.10.2023 року вбачається, що 28 жовтня 2023 року о 23 год. 12 хв. в м. Ужгород, вул. Котляревського, 55, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «VW Golf» д.н.з. НОМЕР_1 , з явними ознаками наркотичного сп`яніння (звуженні зіниці очей, які не реагують на світло, порушення координації рухів). Від проходження медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння відмовився у встановленому законодавством порядку о 23 год. 26 хв. Чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР, за що відповідальність передбачена ч. 2 ст. 130 КУпАП.

Відтак, сам протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 410134 від 28.10.2023 року був складений за ч. 2 ст. 130 КУпАП.

Доданий до матеріалів справи рапорт працівника поліції від 30.10.2023 року, з якого повідомлено, що відносно громадянина було складено за ч. 2 ст. 130 КУпАП та вказано не вірно кваліфікацію частини, просить вважати вірним ч. 3 ст. 130 КУпАП, суд не бере до уваги оскільки основним джерелом доказу у праві є протокол про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи.

Виправлення допущених помилок в рішенні суду допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення. Відповідно вимоги про заміну частин статей є необґрунтованими, та не відповідають вимогам закону.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що виправлення описки зі зміною частини статі, потягне за собою зміну суті цього винесеного кінцевого судового рішення, а тому вирішення питання про виправлення описки у даному випадку є необґрунтованим, та не відповідає вимогам закону, а тому у задоволенні подання слід відмовити.

Керуючись ст. 283 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В

У задоволенні заяви старшого інспектора з особливих доручень М. Бордаш про виправлення описки - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Н.В. Дергачова