Провадження № 3/643/3845/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Замікула Б.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка мешкає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

УСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №259932 ОСОБА_1 26.09.2024 о 09 год. 30 хв. за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46, в приміщенні КНП ХОР «ОКНЛ» влаштувала сварку із ОСОБА_2 , в ході якої кидалась в бійку, чим скоїла дрібне хуліганство.

Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

На підтвердження обставин скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення до протоколу долучено документи, що підтверджують виклик працівників поліції на місце події, пояснення учасників конфлікту, а також медичну документацію.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що конфлікт, який виник між нею та ОСОБА_2 , обумовлений порушенням її трудових прав з боку адміністрації КНП ХОР «ОКНЛ» та відділу кадрів, начальником якого є ОСОБА_2 . Проте ОСОБА_1 заперечила вчинення нею будь-яких протиправних дій.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення інтереси ОСОБА_1 представляла адвокат Бондаренко О.В., яка просила долучити до матеріалів справи письмові докази, відеозапис з місця події, а також заявила клопотання про допит свідка з метою підтвердження невинуватості її підзахисної.

Крім того, в ході подальшого судового розгляду адвокатом Бондаренко О.В. заявлене клопотання про направлення матеріалів про адміністративне правопорушення до Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області для належного оформлення, посилаючись на відсутність у складеному протоколі відомостей про свідків.

Потерпіла ОСОБА_2 , інтереси якої представляв адвокат Мокроусов Ю.С., наполягала на вчиненні ОСОБА_1 хуліганських дій в кабінеті відділу кадрів КНП ХОР «ОКНЛ» та застосування ОСОБА_1 відносно неї фізичного насильства. Також пояснила, що причиною конфлікту була незгода ОСОБА_1 із рішенням керівництва КНП ХОР «ОКНЛ» про звільнення від роботи за сумісництвом, що призвело до зменшення заробітної плати.

На підтвердження позиції потерпілої адвокатом Мокроусовим Ю.С. заявлене клопотання про допит свідків. Однак в подальшому адвокат Мокроусов Ю.С. подав заяву, в якій він підтримав клопотання про направлення матеріалів про адміністративне правопорушення до Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області для належного оформлення, а також зазначив, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 досягнуто взаєморозуміння.

Дослідивши матеріали справи, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілої, свідків, а також переглянувши відеозапис з місця події суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точності у відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що впливають на відповідальність, а також повинен з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як визначено ст. 252 КУпАП орган, посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивом у дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положенням ст. 173 КУпАП визначено, що відповідальність за дрібне хуліганство настає за умови вчинення особою таких дій: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 , яка працює лікарем-наркологом в КНП ХОР «ОКНЛ», не погоджуючись із рішенням адміністрації про звільнення від роботи за сумісництвом (що мало наслідком зменшення її заробітної плати), вирішила з`ясувати причини такого рішення.

З цією метою ОСОБА_1 разом з іншим працівником лікарні ОСОБА_3 26.09.2024 звернулись до відділу кадрів КНП ХОР «ОКНЛ», начальником якого є ОСОБА_2 , для отримання копії наказу про звільнення від роботи за сумісництвом та документів, на підставі яких він прийнятий.

Не отримавши у відділі кадрів запитуваних документів, ОСОБА_1 не полишала надії досягнути бажаного результату у будь-який спосіб. Такі дії спровокували конфлікт із ОСОБА_2 , який супроводжувався взаємними образливими словами, діями та призивами до порушення громадського порядку та нормальної роботи відділу кадрів КНП ХОР «ОКНЛ».

Незважаючи на те, що показання свідків іноді мали протилежний зміст, однак в цілому вони підтвердили обставин та причини конфлікту, а їх покази узгоджуються із переглянутим відеозаписом.

Як було з`ясовано в ході судового розгляду, після звернення ОСОБА_1 до адвоката з метою надання професійної правничої допомоги, її порушені трудові права були відновлені, а в подальшому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дійшли порозуміння.

З огляду на викладене, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки вона з метою захисту своїх трудових прав свідомо вирішила спровокувати конфлікт із начальником відділу кадрів КНП ХОР «ОКНЛ», який в подальшому набув ознак дрібного хуліганства.

Водночас суддя наголошує, що в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення не досліджувалось питання правомірності дій та рішень адміністрації КНП ХОР «ОКНЛ» відносно ОСОБА_1 в контексті трудових відносин.

Щодо заявленого адвокатом Бондаренко О.В. клопотання про направлення матеріалів про адміністративне правопорушення для належного оформлення, суддя вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Зазначене клопотання подане після повного дослідження матеріалів справи, дослідження доказів та допиту свідків за ініціативою обох учасників конфлікту. Наведене свідчить, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності та потерпіла в повній мірі розуміли суть порушення, обставини, викладені у протоколі та надані на їх підтвердження докази.

Відтак, суддя має можливість розглянути справи по суті, не вдаючись до формальних недоліків складеного протоколу.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за ст. 173 КУпАП, суддя вважає за можливе врахувати факт примирення із потерпілою, що знижує ступінь суспільної небезпеки діяння.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, у кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Будь-яких застережень щодо неможливості застосування до окремих складів адміністративних правопорушень положень ст. 22 КУпАП закон не містить.

Суд зазначає, що обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення є примирення із потерпілою. Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення судом не встановлено.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Вирішуючи питання про звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КпАП, суд враховує характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, особу порушника, наявність обставини, що пом`якшує відповідальність та відсутність обставин, що її обтяжують.

Згідно з ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про малозначність вчиненого адміністративного правопорушення, тому вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП, оголосивши їй усне зауваження.

Такий вид адміністративного стягнення буде мати достатній вплив на особу, яка вчинила адміністративне правопорушення і дозволить запобігти вчиненню нею в подальшому нових правопорушень.

Відповідно до ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження, органом (посадовою особою), який уповноважений розглядати справу, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст. 280, 283, 294 КпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Бондаренко Оксани Василівни про направлення матеріалів про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 до Харківського РУП №2 ГУ НП у Харківській області відмовити.

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі ст. 22 КУпАП, у зв`язку з малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Постанова суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня її постановлення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови складено та підписано 18.12.2024.

Суддя Б.С. Замікула