Єдиний унікальний номер 205/7606/24
Номер провадження3/205/2631/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2024 року місто Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Шиян В.В., розглянувши адміністративні матеріали які надійшли з ВП №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, не працюючу, зареєстровану та проживаючу: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КпАП України,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу ВАД № 174489 від 28.05.2024 року вбачається, що 15 травня 2024 року близько 12-00 години, ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 вчинила дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян, а саме: погрожувала фізичною розправою та виражалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП України, тобто дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнала. Пояснила, що взагалі не знає з приводу чого працівниками поліції складено на неї протокол про адміністративне правопорушення. Ніяких протиправних дій в бік ОСОБА_2 15 травня 2024 року вона не вчиняла, у зв`язку з чим просила провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу правопорушення.

ОСОБА_2 надала на адресу суду заяву, в якій зазначила, що 15.05.2024 року о 12-00 год. на телефони її доньки та свахи телефонували невідомі люди і усіляко погрожували, у зв`язку з чим вона прийшла до висновку, що погрози були від ОСОБА_1 . Одночасно зазначила, що сама ОСОБА_1 15 травня 2024 року, будь-яких протиправних дій на її адресу не вчиняла.

Суд розглянув матеріали справи про адміністративне правопорушення прийшов до наступного.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Як було встановлено в судовому засіданні, місцем конфлікту був будинок АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_2 .

Виходячи з диспозиції вказаної статті, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших подібних дій.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 174489 від 28.05.2024 року вбачається, що 15 травня 2024 року близько 12-00 години, ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 вчинила дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян, а саме: погрожувала фізичною розправою та виражалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП України, тобто дрібне хуліганство.

Проте, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, у ньому не зазначено і не розкрито наслідки дій ОСОБА_1 , не зазначено обставин вчинення цих дій, не зазначено чи було порушено громадський порядок і спокій громадян, і яких саме, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КпАП України, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Таким чином фабула протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не викладено всіх обставин, в тому числі всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Розглядаючи суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КпАП України суддя виходить з наступного.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Крім того, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії, а саме неповага до суспільства, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03 липня 2019 року за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке що готується від 15.05.2024 року ОСОБА_2 звертається до поліції із заявою про прийняття мір до її невістки ОСОБА_1 , яка систематично погрожує фізичною розправою та висловлюється нецензурною лайкою в її бік. В протоколі не зазначено коли саме були вчиненні зазначені дії.

Крім того, сама ОСОБА_2 вказує на те,що 15.05.2024 року о 12-00 год. саме на телефони її доньки та свахи, а не їй самій, телефонували невідомі люди і усіляко погрожували. При цьому за її поясненнями, між нею та ОСОБА_1 склалися неприязні стосунки.

Свідків події не встановлено та не зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Проте жодних доказів в розумінні ст. 251 КУпАП, на підставі яких суд міг би встановити наявність події адміністративного правопорушення, винуватість ОСОБА_1 у її вчиненні, обставини вчинення, матеріали протоколу не містять.

За змістом статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Крім того, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини (справи «Лучанінова проти України», рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02,«Малофєєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04, «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), де серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зважаючи на наведене, суд приходить до висновку, що органами поліції не зібрано всіх необхідних доказів на підтвердження провини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КпАП України - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Шиян