Провадження № 3/679/224/2024
Справа № 679/251/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2024 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., за участі особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , захисника Процика В.В., потерпілої ОСОБА_2 , представника потерпілої ОСОБА_3 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючої,

за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

12.02.2024 близько 16 годин 00 хвилин у коридорі загального користування дев`ятого поверху будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 ображала словами нецензурної лайки та намагалася побити сусідку з кімнати № 901 ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні нею адміністративного правопорушення не визнала, пояснила, що хуліганських дій не вчиняла. Відколи ОСОБА_2 заселилася до кімнати № 901 між ними неодноразово виникали конфлікти. 12.02.2024 не ображала ОСОБА_2 словами нецензурної лайки, а лише відштовхнула останню після того, як вона вдарила її дочку ОСОБА_4 .

Захисник ОСОБА_5 просив закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 12.02.2024 йшла по коридору загального користування дев`ятого поверху будинку АДРЕСА_2 де вона проживає та зустріла дочок сусідки ОСОБА_1 , які намагалися її побити, тому вона змушена була захищатися. В цей час у коридор вийшла сусідка ОСОБА_6 , яка стала свідком цих подій.

Представник потерпілої адвокат Калабський С,В. зазначив, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення зібрано достатньо доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчинення дрібного хуліганства, а позиція ОСОБА_1 щодо не визнання вини направлена на ухилення від адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінивши наявні докази в їх сукупності суддя дійшов висновку про таке.

Згідно з ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії..

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 Постанови № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, об`єктивно підтверджується сукупністю доказів, які були досліджені під час судового розгляду, а саме:

даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 565631 від 12.02.2024, в якому зафіксовано обставини вчинення правопорушення;

рапорту інспектора-чергового ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Арістова В.В. від 12.02.2024 відповідно до якого 12.02.2024 до ПОГ СВГ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області надійшло звернення ОСОБА_2 про те, що сусідка ОСОБА_1 ображала її словами нецензурної лайки та намагалася побити;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 12.02.2024 року згідно яких після того, як вона зробила ОСОБА_1 зауваження щодо поведінки її дочки та користування кімнатою остання почала її ображати нецензурною лайкою та намагалася побити;

усними поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , які вона надала в ході судового розгляду справи, які є послідовними та не суперечать її письмовим поясненням, які відібрані під час складання протоколу про адміністративне правопорушення;

письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 12.02.2024 відповідно до яких 12.02.2024 близько 15 години 30 хвилин вона перебувала за місцем проживання свого сина, який є сусідом ОСОБА_1 . В цей час почула крик та нецензурну лайку, коли вийшла з кімнати побачила, як ОСОБА_1 та її дочка намагаються побити сусідку ОСОБА_2 та ображають її словами нецензурної лайки. ОСОБА_1 є конфліктною особо, завжди поводить себе агресивно і такою своєю поведінкою надає негативний приклад дочці;

показаннями свідка ОСОБА_6 які вона надала в ході розгляду справи, які є послідовними та не суперечать її письмовим поясненням, які відібрані під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з відповіді начальника ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Кондратюка А., наданої на запит суду, з 12.02.2024 звернень за фактом отримання тілесних ушкоджень від ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 до відділу поліції не надходило.

Суд критично оцінює показання свідка ОСОБА_8 , які вона надала в ході розгляду справи, оскільки остання не була безпосереднім свідком події, а лише чула крики, що лунали з коридору загального користування, а тому такі показання не можуть бути використані в процесів доказування на підтвердження вини чи невинуватості, особи яка притягається до відповідальності.

Аналіз досліджених доказів дає суду підстави дійти висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні нею 12.02.2024 дрібного хуліганства, а її дії органами Національної поліції України вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, що не має ознак кримінально караного хуліганства.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 248 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Із матеріалів справи вбачається, що подія інкримінованого адміністративного правопорушення мала місце 12.02.2024, тому, суддя вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 73 КУпАП, оскільки на момент розгляду зазначеної справи закінчився строк накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 38, 173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Нетішинський міський суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Р.М. Стасюк