ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року місто Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Чернишова Є.Ю. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2, ч.1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД № 201347, ОСОБА_1 28.02.2024 о 20 год. 20 хв. перебуваючи за місцем проживання дружини ОСОБА_2 , а саме: АДРЕСА_2 вчинив відносно неї домашнє насильство в сім`ї, а саме: ображав нецензурною лайкою, внаслідок чого була завдана шкода її психологічному здоров`ю.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД № 201346, ОСОБА_1 01.03.2024 о 19 год. 30 хв. перебуваючи за місцем проживання дружини ОСОБА_2 , а саме: АДРЕСА_2 вчинив відносно неї домашнє насильство в сім`ї, а саме: ображав нецензурною лайкою, внаслідок чого була завдана шкода її психологічному здоров`ю.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав та вказав, що зазначені правопорушення не вчиняв, ніяких документів не підписував та про ці обставини йому нічого не відомо.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні вказала, що між нею і її чоловіком часті сварки, чоловік провокує ці сварки, постійно погрожує фізичною розправою.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Таким чином, суд вважає за необхідне об`єднати справу № 381/1155/24, провадження № 3/381/777/24 про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, зі справою № 381/1156/24, провадження № 3/381/778/24 про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, присвоївши об`єднаній справі № 381/1155/24, провадження 3/381/777/24.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає, що вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної або психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.173-2 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

Пунктом 3 частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року визначено, що домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно п. 14 ст. 1 цього Закону, психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до п. 17 ст. 1 даного Закону фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року (далі Закон) визначає, що предметом регулювання цього Закону є правовідносини, що виникають у процесі запобігання та протидії домашньому насильству.

Згідно зі ст. 3 Закону дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: подружжя; колишнє подружжя; мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; особи, які мають спільну дитину (дітей); батьки (мати, батько) і дитина (діти); та ін..

З аналізу наведених вище норм Закону вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли діяння фізичного, сексуального, психологічного або економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання фізичної або психологічної шкоди.

Самі по собі, конфліктні стосунки між родичами та вживання нецензурної лексики, не утворюють склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Тільки у тому випадку, коли вони спрямовані на обмеження волевиявлення особи, або якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи, зазначені дії становлять собою об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП.

Протоколи серії ВАД № 201347 від 04.03.2024 та серії ВАД № 201346 від 04.03.2024, складені відносно ОСОБА_1 не містять відомостей про наслідки, настання яких є обов`язковою умовою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Обставини описані у протоколі, а також пояснення потерпілої, не дозволяють зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки в ньому не зазначено не лише вид/форма вчиненого насильства відносно ОСОБА_2 , а й про можливість завдання внаслідок цього шкоди її психічному або фізичному здоров`ю та в чому така шкода виразилася, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, що прямо суперечить принципу правової визначеності.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує давній конфлікт, але завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілої чи можливість завдання такої шкоди будь-якими доказами не доведено, оскільки з пояснень ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_2 встановлено, що у них виник конфлікт на побутовому ґрунті.

Так, конфлікт це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфлікт - ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Разом з тим, не у компетенції суду урегульовувати конфліктні ситуації між родичами у порядку норм КУпАП.

Суд вважає, що відсутня подія вчинення ОСОБА_1 правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки суду не надано жодних доказів на підтвердження обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, статтею 254 КУпАП встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАД № 201347 відносно громадянина ОСОБА_1 складений 04.03.2024 року, в той час, коли звернення про правопорушення та сама подія вчинення правопорушення відбулася 28.02.2024 року та протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАД № 201346 відносно громадянина ОСОБА_1 складений 04.03.2024 року, в той час, коли звернення про правопорушення та сама подія вчинення правопорушення відбулася 01.03.2024 року

Отже, у матеріалах справи наявні розбіжності у даті складення протоколу про адміністративне правопорушення та датою вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173-2, 279-280, 247, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Об`єднати в одне провадження справи №№ 381/1155/24, 381/1156/24 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Об`єднаній справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушенняприсвоїти номер 381/1155/24.

Провадження у справах про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є.Ю. Чернишова