Справа № 513/436/24
Провадження № 3/513/545/24
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2024 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., за участю: секретаря судового засідання Русавської Н .В., прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області Цитко Н.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в селищі Сарата Одеської області матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кулевча Саратського району Одеської області, громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді Кулевчанського сільського голови Білгород-Дністровського району Одеської області,

за ч. 1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП,

У С Т А Н О В И Л А:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 682/2024, якій складено 14.03.2024 року, ОСОБА_1 , будучи головою Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, будучи посадовою особою місцевого самоврядування 4 категорії та суб`єктом на якого поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції", в порушення п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час укладання договору № АДМ 01/04/21 від 07.11.2022 про надання послуг на загальну суму 33695,17 гривень, який укладено і підписано між Кулевчанською сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області в особі голови ОСОБА_1 та Фермерським господарством "Кулевча" (), з яким у нього інші позаслужбові стосунки, а саме договірні відносини, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 682/2004, який складено 14.03.2024 року, ОСОБА_1 , будучи головою Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, будучи посадовою особою місцевого самоврядування 4 категорії та суб`єктом на якого поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції", в порушення п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час укладання договору № АДМ 01/04/21 від 07.11.2022 про надання послуг на загальну суму 33695,17 гривень, який укладено і підписано між Кулевчанською сільською ради Білгород-Дністровського району Одеської області, в особі голови ОСОБА_1 та Фермерським господарством "Кулевча" (), з яким у нього інші позаслужбові стосунки, а саме договірні відносини, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, не визнав, посилаючись на те, що жодних договірних відносин із Фермерським господарством "Кулевча" в нього немає.

Під час подання щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2022 рік, ним помилково було задекларовано дані щодо того, що протягом 2022 року він отримав дохід саме від Фермерського господарства "Кулевча", хоча письмового договору оренди між ним та ФГ "Кулевча" немає. Вказаний договір в усному порядку був укладений між ним - ОСОБА_1 , як фізичною особою та Фермерським господарством "Агрохолдинг 2007". Підтвердженням того, що саме від Фермерського господарства "Агрохолдинг 2007" він отримав орендну плату у 2022 році є довідка вказаного господарства від 19.03.2024 за вих. № 46, з якої вбачається, що саме це підприємство сплатило орендну плату у 2022 році в загальному розмірі 10683,22 грн., в тому числі ПДФО 1922,98 грн. Крім того, надав копії відомостей про видачу орендної плати за 2022 рік Фермерським господарством "Агрохолдинг 2007". Зазначив, що у нього не було обов`язку повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність реального конфлікту інтересів під час укладання з ФГ "Кулевча" договору № АДМ 01/04/21 від 07.11.2022 та він не вчиняв дій та не приймав рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Просив закрити провадження у справі за відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор Цитко Н.С. у судовому засіданні зазначила, що матеріалами справи доведено, що ОСОБА_1 , будучи Кулевчанським сільським головою та посадовою особою місцевого самоврядування 4 категорії, тобто суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час прийняття рішення, а також вчинив дій та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час укладання договору № АДМ 01/04/21 від 07.11.2022 з ФГ "Кулевча" про надання послуг, з яким у нього інші позаслужбові стосунки. Зазначене є підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , з`ясувавши позицію прокурора Цитко Н.С., дослідивши та оцінивши докази, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частинами 1, 2, 3 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За частиною 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За положеннями ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови

Ст.280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За частиною 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За змістом абзаців 10, 12, 15, 16 частини 1 статті 1 Закону України "Про запобігання корупції" у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Диспозиція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з пунктом 1 примітки до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Пунктом 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП встановлено, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до підпункту "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюється дія зазначеного Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобіганні корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема,

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Таким чином, хоча ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Рішенням Кулевчанської сільської ради Саратського району Одеської області від 27.11. 2020 № 1-VIIІ "Про визнання повноважень Кулевчанського сільського голови" було взято до відома інформацію голови Кулевчанської сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району ОСОБА_2 про результати виборів Кулевчанського сільского голови та обрання на посаду Кулевчанського сільського голови Білгород-Дністровського району Одеської області ОСОБА_1 . Заслухавши Присягу посадової особи місцевого самоврядування, складену Кулевчанським сільським головою ОСОБА_1 вважати його таким, що вступив на посаду. Взяти до уваги, що відповідно до Закону України "Про службу в ОМС" Кулевчанському сільському голові присвоєно 7 ранг посадової особи місцевого самоврядування в межах 4 категорії посад.

Згідно відомостей з сайту НАЗК у щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2022 рік, поданої 06.05.2023 о 21:37 годині до Єдиного державного реєстру декларацій Кулевчанським сільським головою Білгород-Дністровського району Одеської області ОСОБА_1 зазначено, що протягом 2022 року ним було отримано дивіденди (доход) від Фермерського господарства "Кулевча" () в розмірі 10683 гривень.

07.11.2022 року між Кулевчанською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області в особі сільського голови ОСОБА_1 з одного боку та Фермерським господарством "Кулевча" () з іншого боку було укладено Договір № АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 р. про надання послуг.

Відповідно до п. 1.2, 3.1 договору, предметом договору є оплата послуг з благоустрою території с. Кулевча. Ціна договору становить 33 695,17 гривень з ПДВ.

Згідно акту надання послуг № 224 від 07.11.2022 виконавцем були надані визначені договором №АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 р. вартість робіт (послуг) із ПДВ - 33695, 17 грн. Претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (наданню послуг) немає.

Згідно платіжної інструкції від 17.11.2022 Кулевчанською сільською радою було оплачено послуги з благоустрію території с.Кулевча за договором № АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 та актом № 224 від 07.11.2022 у розмірі 33695, 17 грн. із ПДВ.

Згідно роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі "Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією" № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів "потенційний інтерес" та "реальний інтерес", які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката Ульянова Р.А., щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Перевіряючи наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів під час укладання з ФГ "Кулевча" договору № АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 року про надання послуг, суд враховує, що у судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував факт отримання орендної плати у 2022 році саме від ФГ "Кулевча" та стверджував про відсутність у нього реального конфлікту інтересів під час укладання між Кулевчанською сільською радою та ФГ "Кулевча" договору № АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 року про надання послуг.

В той же час зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями із зазначенням того, в чому конкретно зазначена суперечність знайшла свій вияв або вплив на прийняття рішення, адже до протоколів про адміністративні правопорушення не долучено будь-яких доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 отримав орендну плату у 2022 році саме від ФГ "Кулевча" ().

З довідки Фермерського господарства "Агрохолдинг 2007"() за вих. № 46 від 19.03.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 отримав орендну плату у грудні 2022 року на загальну суму 10683,22 гривні, в тому числі ПДФО 1922,98 гривень (а.с. 121 зв.). Про ці обставини зазначено також у Відомості ФГ "Агрохолинг 2007" на видачу орендної плати громадянам за 2022 рік

Зазначені обставини виключають наявність в діях Кулевчанського сільського голови ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів під час укладання з ФГ "Кулевча"договору № АДМ 01/04/2021 від 07.11.2022 року про надання послуг, тобто наявність суперечності між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання нею зазначених повноважень.

Ст.62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини у п.39 рішення від 09.06.2011 року (Заява № 16347/02) у справі "Лучанінова проти України" (яке стосувалось притягнення заявниці до адміністративної відповідальності за ст.51 КУпАП) зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням, Суд вважає, що провадження, про яке йдеться, є кримінальним для цілей застосування Конвенції (див. рішення у справах "Езтюрк проти Німеччини" (Ozturk v. Germany), від 21 лютого 1984 року, пп. 52-54, Series A № 73; "Лауко проти Словаччини" (Lauko v. Slovakia), 2 вересня 1998 року, пп. 56-59, Reports of Judgments and Decisions 1998-VI; та ухвалу щодо прийнятності у справі "Рибка проти України" (Rybka v. Ukraine), заява № 10544/03, від 17 листопада 2009 року).

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із недоведеністю наявності у діях ОСОБА_1 складів адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме із підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 9 , п.1 ч.1 ст. 247, ст. ст. 280, 283, 284, 285, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

провадження в справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу адміністративних правопорушень.

Повний текст постанови складено 06 травня 2024 року.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення постанови апеляційного суду.

Суддя А. І. Бучацька