Справа № 149/1439/24
Провадження №3/149/746/24
Номер рядка звіту 305
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.06.2024 року м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Павлюк О. О., розглянувши матеріали, що надійшли від Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

25.04.2024 біля 03:05 год. по вул. Пушкіна - вул. Столярчука в м. Хмільник Вінницької області ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнала та пояснила, що 25.04.2024 вони їхали з Києва та їх автомобіль зламався, тому вони відвозили бус на ремонт. Коли вони їхали додому їх зупинили працівники поліції та в ході спілкування почали заламувати руки чоловіку, в результаті чого вона модливо трішки обурилась на них, однак не матюкалась.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Поворознюк Б. М. в судовому засіданні підтримав своє письмове клопотання про закриття провадження у справі від 13.06.2024. Та він пояснив, що характер дій ОСОБА_1 не дає підстав стверджувати, що вона дфяла з хуліганських мотивів, тобто з метою безпричинного порушення громадського порядку. Крім того, зазначає, що місце та час виниклого конфлікту не дають підстав стверджувати, що відбулось посягання на встановлений громадський порядок.

Статтею 1 КУпАП визначено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст.245 КУпАП).

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в судах визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України.

На підставі ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає, зокрема, у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22 грудня 2006 року при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст.296 КК України хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - відсутня вказівка про суть правопорушення.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суддя враховує таке.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушеннясері ВАД № 307563, 25.04.2024 біля 03:05 год. по вул. Пушкіна - вул. Столярчука в м. Хмільник Вінницької області ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Згідно рапорта інспектора СРПП Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області Цюрпіти Олега від 25.04.2024, він з 08:0 год. 24.04.2024 по 08:00 год. 25.04.2024 перебував в складі ГРПП та біля 02:55 год. під час патрулювання ними було помічено автомобіль Хонда, д.н.з. НОМЕР_2 , який рухався в період дії комендантської години, за допомогою проблискових маячків автомобіль було зупинено. В ході з`ясування обставин виникла необхідні в застосуванні до ОСОБА_2 спецзасобу - кайданки та заходів фізичного впливу. В той час дружина ОСОБА_2 - ОСОБА_1 висловлювалась в адресу працівників поліції неодноразово нецензурною лайкою, на законні вимоги припинити протиправні дії не реагувала.

Також, в судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_2 , який повідомив, що в 03:00 ночі вони їхали додому, за кермом був їх із ОСОБА_1 син. В цей час їх зупинили працівники поліції, попросили сина пред`явити документи, а потім вийти для того, щоб провести поверхневий огляд автомобіля. В цей час дружина знімала все на телефон, поліцейський запитав її, чому вона знімає, а нецензурної лайки від дружини він не чув.

Крім того, в судовому засіданні було досліджено відеозапис з нагрудної камери працівників поліції та відеозапис з телефону ОСОБА_1 на яких зафіксовані обставини зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, що не заперечувалось ОСОБА_1 .

Так, на відеозаписі, який був долучений працівниками поліції, зафіксовано як о 03:09:13 год. інспектором СРПП ОСОБА_3 було попереджено ОСОБА_1 , яка виразилась в його адресу нецензурною лайкою, що в разі, якщо вона не припине виражатись відносно неї буде складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення нею дрібного хуліганства, після чого вона продовживала вживати нецензурну лайку та спілкуватись з інспектором на підвищених тонах.

Суддя вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджена в ході судового розгляду дослідженими в судовому засіданні доказами: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідженими в судовому засіданні відеозаписами.

В контексті зазначеного суддя звертає увагу, що Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП. З урахуванням презумпції невинуватості особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не зобов`язана доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення. Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинено, і особа є винною у вчиненні цього правопорушення.

Суд, відхиляє посилання адвоката про те, що у ОСОБА_1 був відсутній хуліганський мотив. Так, наявність хуліганського мотиву передбачає внутрішнє спонукання особи порушити не лише громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремих громадян без вагомих переконливих чи значних на те причин. З дослідженого відеозапису вбачається, що працівником поліції було попереджено ОСОБА_1 про те, що у разі, якщо вона не припине виражатись нецензурною лайкою, відносно неї буде складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення нею дрібного хуліганства, однак вона усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, продовжила вчиняти правопорушення та виражатись до поліцейського нецензурною лайкою.

Щодо посилань адвоката про те, що події відбувались не в громадському місці, суд оцінює їх критично, так як в протоколі про адміністративне правопорушення та на відеозаписі зафіксовано, що подія відбулась на ділянці дороги, яка прилегла до громадських та адміністративних будівель, на місці події, крім ОСОБА_1 перебували працівники поліції, її чоловік, син та ще одна жінка. Таким чином, суддя прихордить до висновку, що правопорушення було вчинено в громадському місці та посягало на громадський порядок та спокій громадян.

Адміністративне стягнення згідно зі статтею 23 КУпАП є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення суд враховує, що ОСОБА_1 у вчиненому не розкаялась, належних висновків щодо недопущення порушення громадського порядку в умовах воєнного стану не зробила, зважаючи її майновий стан, зокрема те, що ОСОБА_1 офіційно не працює, характер вчиненого правопорушення, наявність обставин, що обтяжують відповідальність (ст. 35 КУпАП), а саме продовження протиправної поведінки, не зважаючи на вимогу поліцейського припинити її, а також вчинення правопорушення в умовах воєнного стану, відсутність обставин, що пом`якшують відповідальність (ст. 34 КУпАП). З врахуванням приписів ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя дійшла висновку, що до ОСОБА_1 належить застосувати адміністративне стягнення у виді громадських робіт.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з особи на яку накладено адміністративне стягнення, стягується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 33-35, 173, 221, 280, 283-284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 годин.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Хмільницький міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Павлюк О. О.