Справа № 357/3911/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.06.2024 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Полку патрульної поліції у місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 04.03.2024 о 00:19 год на заправці «ОККО» по вул. Рибна, 10, в м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці, нецензурно виражалася до ОСОБА_2 , намагалася вчинити бійку, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

За даним фактом стосовно ОСОБА_3 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986413 від 04.03.2024 за ст. 173 КУпАП.

Згідно із ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, розглядаються судом протягом доби.

За ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Ураховуючи те, що особа, яка притягається до адміністративно відповідальності, не була доставлена в судове засідання протягом доби, з метою забезпечення для ОСОБА_1 можливості реалізувати в суді передбачені законом права, якими наділена особа, котра притягається до адміністративної відповідальності (зокрема, права давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо), вона викликалася в судове засідання на 25.03.2024 судовою повісткою смс-повідомленням на номер телефону, який вона вказала при складанні протоколу про адміністративне правопорушення. Однак у визначений день та час до суду не прибула, про причину неявки не повідомила.

Окрім того, постановами суду від 25.03.2024, 15.04.2024 та 02.05.2024 до ОСОБА_4 судом застосовувався примусовий привід в судові засідання, призначені на 15.04.2024, 02.05.2024 та 22.05.2024, однак у визначені дні та час ОСОБА_1 до суду доставлено не було, постанови суду залишилися бути не виконаними.

У судове засідання, призначене на 21.06.2024 на 08:45 год ОСОБА_1 з`явилася, свою винуватість у вчинені правопорушення визнала у повному обсязі.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Окрім визнання своєї винуватості самою правопорушницею, винуватість ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986413 від 04.03.2024; постановою по справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ № 989680 від 04.03.2024 стосовно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 175-1 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 170 гривень; заявою ОСОБА_2 від 04.03.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 04.03.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 04.03.2024; відеозаписом з нагрудних камер поліцейських, доданим до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986413 від 04.03.2024, яким підтверджені факти викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка у громадських місцях, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Суддя, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України і при цьому враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суддя визнає її щире каяття, обставин, що обтяжують її відповідальність суддею не встановлено.

Суддя зазначає, що вчинене ОСОБА_1 діяння формально містить в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам.

Разом з тим, суддя позбавлений можливості накласти на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності стягнення з огляду на таке.

Відповідно до ст. 38 КУпАП, за вчинене адміністративне правопорушення стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня його вчинення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Як вбачається із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 вчинила 04.03.2024, тобто більш ніж три місяці тому.

Таким чином, строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, на час розгляду справи закінчився.

Згідно зі ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи викладене, вимоги ст. 38, 247 КУпАП, суддя дійшов висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, необхідно закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку із закінченням строків, передбачених ст. 38 КУпАП, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст. 38, 40-1, 124, 247, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА