Справа №534/1482/24
Провадження №3/534/396/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Комарової Д.Ю., за участі секретаря судового засідання Лук`янчикової О.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Ржищев Кагарлицького району Київської області, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

На адресу Комсомольського міського суду Полтавської області 13.06.2024 надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173-1 КУпАП.

Згідно протоколу серії ВАД №315994 від 08.04.2024 ОСОБА_1 , являючись адміністратором групи в соціальній мережі "Фейсбук" під назвою « ОСОБА_2 », 01.04.2024 оприлюднив публікацію о 15 год 30 хв від імені Горішньоплавнівської міської ради стосовно перейменування вулиць м. Горішні Плавні з неправдивою інформацією, що могло викликати паніку або порушення громадського порядку серед населення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 повідомив, що дана публікація була виставлена на сторінці "Фейсбук" «Мої Горішні Плавні» 01 квітня 2024 року як «першотравневий жарт», багато коментарів свідчать про те, що читачі сприйняли публікацію як жарт. Крім того, відомості у публікації не могли викликати паніку або порушити громадський порядок, тому вважає, що в даному випадку відстуня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, а отже відсутній склад. Тому просить провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, заслухавши думку правопорушника, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підставі ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Диспозицією ст. 173-1 КУпАП визначено адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення переважно усного характеру про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідає) дійсності. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не підлягає адміністративній відповідальності за ст.173-1 КУпАП.

Таким чином, судом було ретельно досліджено публікацію про те, що фахова комісія Горішньоплавнівської міської ради запропонувала чергове рішення про перейменування 5 вуиць міської територіальної громади. Також у публікації зазначено, що рішення буде ухвалено на найближчій сесії Горішньоплавнівської міської ради та наведено старі назви вулиць та назви, якими будуть перейменовані, а саме: вул. Космонавтів - на вул. Пластунів, вул. Гірників - на вул. Взривніків (у подальшому вул. Рожевих Сакур), вул. Добровольського - на вул. Гарагулі, вул. Конституції - на вул. Героїв Барбари, вул. Набережну - на вул. Олімпійців. Крім того, судом були досліджені коментарі під публікацією та інші матеріали у їх сукупності.

Так, згідно заяви першого заступника міського голови від 02.04.2024 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, інформація, викладена у публікації, є вигадкою, мала негативний вплив на мешканців міста, поширила паніку серед населення, а також мала дискредитаційний характер по відношенню до органу місцевого самоврядування.

Суд підкреслює, що термін "паніка" визначається як психічний стан людей, при якому несвідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, охоплює людину чи багатьох людей, а так само неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Виходячи з інформації, яку опублікував ОСОБА_1 на сторінці "Фейсбук" від імені Горішньоплавнівської міської ради, вона не могла в силу свого змісту викликати будь-якої паніки.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Як вбачається з матеріалів справи, публікація була висвітлена 01 квітня 2024 року, а протокол відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності складено 08.04.2024. У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили, що за цей час до міської ради надходили зверенння громадян, серед населення поширювалось обурення, загострювалась ситуація через незадоволення змінами, які були висвітлені в публікації. Тобто, якщо б інформація в публікації могла викликати порушення громадського порядку, до 08.04.2024 уже були б наявні факти про це.

Крім того, значна кількість коментарів до публікації свідчить про те, що читачі сприйняли інформацію про чергове перейменування вулиць як першотравневий жарт.

Поряд з цим, суд встановив, що зміст публікації є недостовірним, крім того, в порушення етичних норм, ОСОБА_1 виклав інформацію від імені Горішньоплавнівської міської ради, тобто інформація могла дискредитувати орган місцевого самоврядування.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Свобода висловлювань, свобода вираження поглядів гарантується статтею 10 Конвенції. Так, кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади й незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цінності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідними в демократичному суспільстві. ЄСПЛ у своїх рішеннях зазначає, що втручання в зазначені права може бути виправданим лише за умови, що втручання буде здійснене відповідно до закону, повинно переслідувати законну мету й бути необхідним у демократичному суспільстві для досягнення цієї мети.

На думку суду, ОСОБА_1 порушив особисті немайнові права Горішньоплавнівської міської ради як юридичної особи, яка має право на недоторканість її ділової репутації згідно статті 94 ЦК України та не позбавлена права на захист відповідно до глави 3 цього кодексу, як раз таке втручання у свободу висловлювань буде виправданим та необхідним для захисту репутації.

Підсмовуючи, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 , оприлюднивши від імені органу місцевого самоврядування недостовірну інформацію, порушив права зазначеної юридичної особи, проте, це порушення не є адміністративним, оскільки не викликало паніку серед населення, не призвело до порушення громадського порядку та не могло призвести до таких наслідків.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, а отже і весь склад цього правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За таких обставин, враховуючи зазначені норми Закону, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 КУпАП не здобуто належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для доведення його вини у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст. 283, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173-1 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Копію постанови протягом трьох днів вручити або вислати особі, щодо якої її винесено.

Суддя Д.Ю. Комарова

Особи, які беруть участь у справі, мають право ознайомитися із повним текстом постанови та отримати її копію після 21 червня 2024 року в приміщенні Комсомольського міського суду Полтавської області.