Справа № 405/2736/24
Провадження №3/405/800/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2024 року Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Плохотніченка Л.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомий, громадянки України, уродженки м. Кіровограда, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої,

за ч. 1 ст. 88-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

02.04.2024 о 09 год. 45 хв. в м. Кропивницький у м. Кропивницький біля магазина «Єва» за адресою вул. Полтавська, 81А, громадянка ОСОБА_2 реалізувала проліски без відповідного дозволу та документів, які підтверджують законність набуття природних рослинних ресурсів у приватну власність, що є порушенням ст. 9, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», ст. 12, ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Причини неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило. Судом вжито передбачених законом заходів для повідомлення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи, зокрема, шляхом направлення судової повістки за адресою, вказаним в протоколі про адміністративне правопорушення. Також, на офіційному сайті Судової влади України дата та місце розгляду справи були вказані одразу після призначення справи до розгляду в судовому засіданні.

Суд відзначає, що чинний КУпАП не містить передбаченого порядку вручення судових повісток та викликів і не дає правового визначення про дані із своєчасного сповіщення про місце і час розгляду справи. Водночас, даним Кодексом не передбачено і можливості закриття справи про адміністративне правопорушення через невручення судової повістки безпосередньо особі з різних причин, як то відрядження, хвороба, відпочинок, зміна місця проживання, ухилення від вручення повістки тощо, оскільки в таких випадках права та інтереси потерпілого чи суспільства (держави) можуть залишитися назавжди порушеними, що є неприпустимим у правовій державі.

Керуючись завданнями законодавства про адміністративні правопорушення (стаття 1 КУпАП) та завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення (стаття 245 КУпАП), враховуючи принцип невідворотності адміністративної відповідальності внаслідок закінчення строків давності до її притягнення, а також необхідністю забезпечення прав та інтересів потерпілого і інтересів суспільства, є можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення без наявності даних про вручення судової повістки безпосередньо особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В зв`язку з цим, суд вважає, що особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, в повній мірі забезпечено право на участь в розгляді справи та останній своєю неявкою до суду використав своє право на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.88-1КУпАП.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи положення зазначених вище норм та беручи до уваги, що КУпАП не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про винність ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, що підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення №218488 від 02.04.2024, яким зафіксовано, що саме 02.04.2024 о 09 год. 45 хв. у м. Кропивницький біля магазина «Єва» за адресою вул. Полтавська, 81А, громадянка ОСОБА_2 реалізувала проліски без відповідного дозволу та документів, які підтверджують законність набуття природних рослинних ресурсів у приватну власність;

- актом проведеного огляду щодо визначення виду рослини від 02.04.2024, яким підтверджено ідентифікацію рослин, якими торгувала ОСОБА_2 , як «Проліска дволиста».

Вказані докази є належними і допустимими та на їх основі у визначеному законом порядку в повній мірі встановлено наявність адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП та винність ОСОБА_2 у його вчиненні.

Так, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення у вину ОСОБА_2 висувається порушення вимог ст. 9, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», ст. 12, ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про рослинний світ» у порядку загального використання природних рослинних ресурсів громадяни можуть збирати лікарську і технічну сировину, квіти, ягоди, плоди, гриби та інші харчові продукти для задоволення власних потреб, а також використовувати ці ресурси в рекреаційних, оздоровчих, культурно-освітніх та виховних цілях. Загальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється громадянами з додержанням правил, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, без надання їм відповідних дозволів. Торгівля лікарськими і декоративними видами рослин та їх частинами (корені, стебла, плоди тощо), зібраними в порядку загального використання природних рослинних ресурсів, забороняється.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» реалізація лікарської та технічної сировини дикорослих рослин юридичними або фізичними особами, які не мають дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів, забороняється.

Положеннями ст. 12 та ст. 40 «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено обов`язки громадян у галузі охорони навколишнього природного середовища, зокрема, по додержанню екологічних вимог при використанні природних ресурсів.

Зазначені вище вимоги законодавства ОСОБА_2 не було дотримано, а саме: порушено законодавство у сфері охорони, використання та відтворення рідкісних видів рослинного світу, шляхом продажу рідкого виду рослинного світу без відповідних дозвільних документів, які підтверджують законність набуття природніх рослинних ресурсів у приватну власність.

Згідно із ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» та ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства про рослинний світ та про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Частиною 1 статті 88-1 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Враховуючи викладене, суд приходить до обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, а саме: порушення порядку збуту об`єкту рослинного світу.

Мірою відповідальності, яка застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами є адміністративне стягнення (ст. 23 КУпАП).

При цьому, враховуючи те, що вчинене ОСОБА_2 адміністративне правопорушення хоча й за своїм змістом є протиправною, винною дією, однак, не становить значної суспільної небезпеки так як відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення вказаним вище порушенням вимог природоохоронного законодавства державі не заподіяно значної шкоди, на підставі чого суд приходить до висновку, що дане правопорушення є малозначним.

Відповідно до положень ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Крім того, при вирішенні питання про застосування до особи, яка вчинила адміністративне правопорушення положень ст. 22 КУпАП крім малозначності вчиненого правопорушення суд враховує, що ОСОБА_2 раніше, відповідно до матеріалів справи, до адміністративної відповідальності не притягувалася, та докази про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення суду не надавалися, а також враховує матеріальний стан ОСОБА_2 , яка не є пенсіонеркою та офіційно не працює.

Згідно зі ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову, зокрема, про закриття справи, яка виноситься, крім іншого, при оголошенні усного зауваження.

За таких обставин, суд вважає за можливе у відповідності з вимогами ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності обмежившись усним зауваженням, закривши на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП провадження по даній справі.

Керуючись статтями 22, 283, 284, 287 КУпАП, -

постановив:

звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення.

Оголосити ОСОБА_2 усне зауваження.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП - закрити.

В порядку виконання даної постанови в частині оголошення усного зауваження, після набрання постановою законної сили, направити її копію ОСОБА_2 за її місцем проживання.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Леонід Іванович Плохотніченко