Справа № 523/8606/24
Номер провадження 3/523/3682/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" червня 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, інваліда 2 групи, проживаючого за адресую: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 103878 складеного 20.05.2024 року, за обставинами того, що 11.05.2024 року близько о 11год. 20хв., ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці біля буд. 18 по пров. Оранжерейний в м. Одесі, висловлювався нецензурною лайкою, в бік гр. ОСОБА_2 , тим самим вчинив дрібне хуліганство, відповідальність за що передбачена ст.173 КУпАП.

Відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, передбачена ст.173 КУпАП.

Суд вживав заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази, крім іншого, в матеріалах справи є письмові пояснення ОСОБА_1 в яких йдеться про те що він вину визнає, підтвердив обставини справи в ході якого висловлювався нецензурною лайкою.

З огляду на зазначене, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_1 про розгляд справи повідомлений належним чином, у зв`язку з цим, розгляд справи проведено у відсутність особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, а також з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КпАП України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КпАП України).

З урахуванням викладеного та на підставі положення ст. 268 КУпАП, суддя дійшов висновку щодо можливості розгляду справи у відсутність повідомленого ОСОБА_1 оскільки, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу та повідомлення його про час та місце слухання справи про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду та не повідомив суд про причини не явки.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшов до висновку, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, та підлягає притягненню до адміністративної відповідальності, склад адміністративного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 103878 від 20.05.2024 року, рапортом, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , довідкою АРМ 102., посвідченням інваліда 2 гр. серії НОМЕР_1 .

При накладенні адміністративного стягнення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, судом враховується: характер вчиненого правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, наслідки, що настали, та інші обставини, що впливають на відповідальність, зокрема, щире розкаяння винного.

Відповідно до пп.9 п.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» - від сплати судового збору звільняються: інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів.

Керуючись ст.ст. 40-1, 173, 249, 268, 284, 294 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

За вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, застосувати адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 51 грн. 00 коп. в дохід держави.

Роз`яснити положення ст.ст. 307, 308 КУпАП, відповідно до яких штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду.

Суддя: