Справа 688/166/24
№ 3/688/95/24
Постанова

Іменем України

10 січня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Козачук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника з превентивної діяльності Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Шепетівки Хмельницької області, громадянки України, проживаючої та зареєстрованої по АДРЕСА_1 , працюючої на посаді педагога в НВК №1,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №565514 від 05 січня 2024 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 25 грудня 2023 року близько 13 год. 00 хв. на прибудинковій території поблизу будинку № 68В по вул. Соборності в м. Шепетівка Хмельницької області, виражалася нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушила вимоги ст. 173 КУпАП.

Згідно зі ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що їх слід повернути для належного оформлення до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області з наступних підстав.

За змістом ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Всупереч вимог ст. 256 КУпАП, п. 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015 р., у протоколі формулювання суті правопорушення викладено без врахування всіх ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Отже, викладене у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення є неконкретним.

Відповідно до положень ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення, у якому крім іншого зазначають відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, має провадитися судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Отже, відповідно до викладеного, суд розглядає справу про адміністративне правопорушення лише в межах обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

З цього слідує, що суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип) рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №565514 від 05 січня 2024 року визначено потерпілою ОСОБА_2 , проте жодних відомостей про адресу її місця проживання не зазначено.

Допущенні порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративне правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України» від 08.07.2010 року, суд, зокрема, зазначив, що адміністративні правопорушення через суворість санкцій, слід відносити до фактично кримінальних правопорушень, з усіма гарантіями статті 6 Конвенції та, відповідно, й статті 2 Протоколу № 7 до Конвенції.

В силу імперативного припису, викладеного у п. «а» ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

А тому, оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення з порушенням процесуальних норм призвело до порушення вимог ст.ст. 1, 256 КУпАП та прав особи, відносно якої їх складено і позбавляє її права відстоювати свою невинуватість, що нівелює принципи судочинства по справам про адміністративне правопорушення, а також порушує її право на захист, що регламентовано положеннями ст. 63 Конституції України.

Відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а тому покладення на суд обов`язків ініціювати збір доказів для доказування вини особи суперечить принципам об`єктивності та неупередженості суду при розгляді справи та є неприпустимим.

У разі пред`явлення ОСОБА_1 нового (конкретного) обвинувачення слід виконати вимоги ст.ст. 254, 256 КУпАП. При цьому звернути увагу, що згідно з вимогами Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерствавнутрішніх справУкраїни від 06 листопада 2015 року N 1376 (із змінами) усі реквізити протоколу заповнюються розбірливим почерком, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до нього, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено (п. п. 6, 7 розділу ІІ).

А тому пред`явлення особі, яка притягається до адміністративної відпоідальності нового обвинувачення можливе тільки шляхом складання нового протоколу про адміністративне правопорушення, який підписано особою, стосовно якої його складено.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне повернути матеріали справи про адміністративне правопорушення для належного оформлення до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, оскільки наведені порушення закону є істотними і не можуть бути усунені в судовому засіданні

Керуючись ст.ст. 245, 254, 256, 278, 283 КУпАП, суддя

постановив:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: С.В. Козачук