Справа 688/2683/24
№ 3/688/917/24
Постанова

Іменем України

17 червня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., за участі секретаря судового засідання Кулеші Л.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 ), проживаючої в АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №238808 від 03 червня 2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 22 травня 2024 року близько 13 год. 00 хв., знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Також, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №238809 від 03 червня 2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 22 травня 2024 року близько 13 год. 00 хв., знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_4 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Також, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №238674 від 03 червня 2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 22 травня 2024 року близько 13 год. 00 хв., знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_5 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованих правопорушень не визнала, суду пояснила, що вона йшла по вулиці поблизу будинку АДРЕСА_1 , на вулиці були ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 . Побачивши її, останні стали ображати її нецензурною лайкою, а ОСОБА_2 ще й кинула в неї камінцем. Під час конфлікту вона також висловлювалася на їх адресу у грубій формі. Зазначила, що конфлікт виник через те, що сусіди звинувачують її в тому, що вона нібито підгодовує бродячих собак, які бігають по вулиці та гавкають.

Потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що 22 травня 2024 року конфлікт відбувся на вулиці поблизу будинку АДРЕСА_1 . Вона почула крики та гавкіт собак, виглянувши на вулицю, побачила ОСОБА_1 , яка сварилася з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , поряд були собаки, вона підняла маленький камінець та кинула в собаку, щоб прогнати її від ОСОБА_5 , який сидів в інвалідному візку. Також зазначила, що ОСОБА_1 годує бродячих собак, вони всі бігають біля її будинку, гавкають, кидаються на перехожих. Також одна із цих собак покусала її доньку. В той день ОСОБА_1 ображала її нецензурними словами. Зазначила, що вона та її донька зверталися до виконавчого комітету міської ради та відповідних комунальних служб, щоб вжили заходів, однак їй відповіли, що у них не має засобів для відлову бродячих собак, оскільки в місті відсутній притулок для собак.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілу ОСОБА_2 , дослідивши письмові пояснення ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , протоколи про адміністративні правопорушення та долучені матеріали, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне та вмотивоване рішення.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини. Враховуючи рішення Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування ст.32 Конвенції, суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумцій щодо фактів.

Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в судовому процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі. Згідно практики Європейського Суду з прав людини, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб, а тому особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не зобов`язана доводити свою невинуватість.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 19 від 22 грудня 2006 року, дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі. Це система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

З суб`єктивної сторони вчинення дрібного хуліганства завжди має певний умисел особа, яка його здійснила, усвідомлює (повинна усвідомлювати), що своїми неправомірними діями вона посягає на громадський порядок у громадському місці, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

З протоколів про адміністративні правопорушення слідує, що ОСОБА_1 , що 22 травня 2024 року близько 13 год. 00 хв., перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян та вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП.

Однак, уповноваженою посадовою особою не надано доказів, що ОСОБА_1 у вказаний у протоколах день та час мала умисел на порушення громадського порядку та спокою громадян.

В судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 існують тривалі неприязні стосунки, з приводу конфлікту на побутовому ґрунті, внаслідок того, що ОСОБА_1 годує бродячих собак, які збираються в зграї та становлять небезпеку для мешканців вулиці.

З письмових пояснень ОСОБА_5 , який проживає у будинку по АДРЕСА_2 та є інвалідом 2 групи, пересувається в інвалідному візку, слідує, що ОСОБА_1 йшла по вулиці, поряд з нею бігли її собака, яких вона підгодовує. Собаки ОСОБА_1 на нього напали та для того, щоб захиститися він почав відмахуватися палицею, в цей час ОСОБА_1 почала висловлюватися до нього та до його товариша ОСОБА_6 , який стояв поряд нецензурною лайкою.

З письмових пояснень ОСОБА_4 , слідує, що він перебував по вул. Старицького разом із своїм сусідом ОСОБА_7 , по вулиці йшла ОСОБА_1 , поряд з нею бігли її собака, які почали нападати на ОСОБА_5 , який почав відганяти їх палицею, а ОСОБА_1 почала висловлюватися до нього нецензурною лайкою. Зазначив, що ОСОБА_1 підгодовує собак, яких тримає їх на повір`ї будинку. Її собаки постійно кидаються на людей, на прохання забрати собак з подвір`я ОСОБА_1 не реагує, з даного приводу у них постійно виникають конфлікти.

Суд зауважує, що в діях ОСОБА_1 відсутня кваліфікуюча ознака дрібного хуліганства порушення громадського порядку та спокою громадян, а також не встановлено, що остання мала умисел - посягати на громадський порядок у громадському місці.

Суд зазначає, що уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, кваліфікуючими ознаками якого є: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а суд не може в ході розгляду справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Статтею 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що на час розгляду справи доказів наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП (дрібне хуліганство) в діях ОСОБА_1 суду не надано, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.173, 247, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя : Неоніла БЕРЕЗЮК