Справа № 357/6234/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.06.2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Олена Гавенко розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої ФОП, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.88-1 КУпАП,-

У С Т А Н О В И В:

15.03.2024 о 13 год. 05 хв. м.Біла Церква Київської області по вул.Дачна б.44 магазин «Пивний гараж» гр. ОСОБА_1 , порушила порядок придбання та збуду обєктів тваринного світу, а саме реалізувала свіжо вилавлені раки по цені 1200 гривень за 1 кг вагою 1 кг 500 гр. на суму 1800 гривень без відповідних документів. Чим порушила ст.73 УР «Про Тваринний світ» та ч.7 ст.37 ЗУ «Про державні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», тобто здійснила продаж за яку передбачена відповідальність за ч.1 ст.88-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 , не з`явилась, судом повідомлялась.

За таких обставин, на підставі ст.ст.268, 277-2 КУпАП, суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Практика Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження».Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтервалу над приватним. З аналізу постанови Верховного суду від 15.05.2019 у справі №0870/8014/12 вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у цій справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу нам відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складінсть справи, поведінки сторін, предмет спору.Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створбюваним учасникам справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. У звязку з вище викладеним і у відповідності до вимог ст.268 КУпАП та пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту а також про адміністративні правопорушення на транспорті від 23 грудня 2005 року №14 суд вважає за можливе розгянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, пояснення свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію відеозапису, актом огляд, а також іншими документами.

Вважаю, що вина гр. ОСОБА_1 , у скоєному правопорушенні підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення №015909 від 05.03.2024 року, протоколом огляду та вилучення речей і документів від 15.03.2024, письмовим поясненням ОСОБА_1 , розпискою ОСОБА_1 , фотоматеріалами, план-схемою.

Відповідно до ч.1 ст. 88-1 КУпАП порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу - тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

Призначаючи стягнення враховуються дані про особу правопорушника, характер вчиненого правопорушення, обставини його скоєння, обставини, що обтяжують і пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП, слід піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в межах санкції, передбаченої ч. 1 ст. 88-1 КУпАП з конфіскації об`єктів тваринного світу.

Крім цього, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Виходячи з викладеного, керуючись статтями 40-1, 221, 283, 284 КУпАП та відповідно до ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 88-1 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 510 грн., без конфіскації об`єктів тваринного світу.

Об`єкти тваринного світу - раки вагою 1,5 кг, що згідно розписки від 15.03.2024 передані на відповідальне зберігання ОСОБА_1 , залишити у останньої.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОлена ГАВЕНКО