Справа № 713/1783/24
Провадження №3/713/837/24
ПОСТАНОВА

іменем України

17.06.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Пилип`юк І.В., потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, не працюючого, не одруженого, раніше притягувався до адміністративної відповідальності,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117867 від 14.05.2024 року, -

ОСОБА_2 , 07.05.2024 року, біля 22.30 год., перебуваючи по місцю проживання повторно якого протягом року було піддано адміністративному стягненню, вчинив суперечку, в ході якої ображав нецензурною лайкою та шарпав за верхній одяг співмешканку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в присутності сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим вчинив домашнє насильство, яке виразилося в умисному вчиненні діянь психологічного характеру, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю дитини.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ч.2 ст.173-2 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. Причини неявки суду не повідомив та клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надав.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 просила провадження по справі закрити, оскільки вони примирилися.

Суд, заслухавши потерпілу ОСОБА_1 , дослідивши письмові докази у справі, вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.2 ст.173-2 КУпАП відповідальність настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Суб`єктом правопорушення є особа, якій виповнилося 16 років, і яка вчинила насильство до одного із членів своєї сім`ї.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

А відповідно до п.14 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Згідно з п.2 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дитина, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала дитина), - особа, яка не досягла 18 років та зазнала домашнього насильства у будь-якій формі або стала свідком (очевидцем) такого насильства.

На підтвердження винуватості ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП поліцейська надала: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117867 від 14.05.2024 року, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.05.2024 року, письмові пояснення ОСОБА_1 від 14.05.2024 року.

З дослідженого у судовому засіданні протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117867 від 14.05.2024 року судом установлено, що ОСОБА_2 інкримінується вчинення повторно протягом року домашнього насильства психологічного характеру, яке проявилося у вчиненні суперечки зі своєю співмешканкою ОСОБА_1 у присутності неповнолітньої дитини ОСОБА_3 .

Водночас поліцейською під час складання протоколу про адміністративне правопорушення не зібрано належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів того, що:

під час конфлікту ОСОБА_2 спричинив співмешканці ОСОБА_1 емоційну невпевненість, нездатність захистити себе, а відтак, завдав шкоди її психічному здоров`ю, і що це спричинило наслідки, передбачені п.14 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству»;

очевидцем конфлікту ОСОБА_2 із співмешканкою ОСОБА_1 був неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Доданий протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію не зареєстрований у Вижницькому РВП, що свідчить про його недопустимість.

Крім письмових пояснень ОСОБА_1 , яка є заінтересованою особою, належних, достатніх та допустимих доказів винуватості ОСОБА_2 (показів незаінтересованих свідків, відеоматеріалів) матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Також до протоколу не додано доказів притягнення ОСОБА_2 протягом року до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Враховуючи наведене Суд не вбачає в діях ОСОБА_2 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26.05.2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі стосовно ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173-2 ч.2, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 по ч.2 ст.173-2 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Іван ПИЛИП`ЮК