Справа № 186/1884/24
Провадження № 3/0186/534/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

13 грудня 2024 року м. Шахтарське.

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, пенсіонера, проживаючого по АДРЕСА_1 , притягнутого по ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

01 листопада 2024 року інспектором СРПП ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області складено протокол ВАД №181594 відносно ОСОБА_1 по ст.173 КУпАП, згідно якого 01 листопада 2024 року о 14:36 годині ОСОБА_1 , будучи в громадському місці, а саме: у під`їзді буд. АДРЕСА_2 , вибивав двері до квартири АДРЕСА_3 та висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 свою вину не визнав, надав письмові пояснення по справі та доповнив, що з сусідкою з квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_2 у них давня конфліктна ситуація через те, що вона проживає над ними та постійно порушує спокій. не дає можливості сусідам відпочивати, постійно вночі ходить на каблуках, стукає, двигає меблі, катає по підлозі гантелі, тощо. Через те, що її дочка - працівник ВП №3 Синельниківського РУП, вони не можуть нічого довести, змушені були встановити камеру відеоспостереження, поліція не реагує на його скарги, коли вони викликають поліцію, то дочка ОСОБА_3 , дізнавшись про виклики, так як є працівником поліції, попереджає матір та веде себе тихо. 01 листопада 2024 року сусідка знову почала шуміти, продовжувалося це до 12 годин, він стукав вже палкою в стелю, щоб вона перестала, вона крушила меблі, шуміла, до нього постукав сусід, він його не знає, спитав, що за шум, він йому відповів, що це зверху, той пішов наверх. Потім, приїхала дочка ОСОБА_3 - працівник поліції ОСОБА_4 , з невідомим чоловіком,стукали до нього в квартиру, почали його ображати, погрожувати, говорили, об він прибрав відеокамеру. Слідом за ними прийшли працівники поліції, спілкувалися з ОСОБА_5 , потім пішли наверх, потім спустилися до нього, постукали, сказали, щоб пояснення дав, він говорив про цю ситуацію, вони записували, коли він прочитав, то там все було не так, як він пояснював, тому він написав, що не згідний. До сусідки він не піднімався, ніякого скандалу з нею не вчиняв, нецензурною лайкою на її адресу не висловлювався.

Матеріали справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 містять: протокол про адміністративне правопорушення ВАД №181594 від 01 листопада 2024 року, протокол прийняття заяви про вчинене правопорушення від 01 листопада 2024 року від ОСОБА_2 , згідно якої остання просить вжити заходи до ОСОБА_1 , який 01 листопада 2024 року о 14:36 годині вибивав двері в її квартиру АДРЕСА_3 та ображав її грубою нецензурною лайкою, на зауваження не реагував; пояснення, написані від імені ОСОБА_1 від 01 листопада 2024 року, в яких ОСОБА_1 своєю рукою дописав, що з ними не згідний та поставив свій підпис, пояснення ОСОБА_2 , яка пояснила, що 01 листопада 2024 року сусід ОСОБА_1 гучно стукав в двері її квартири, вибив їх ногами, висловлювався на її адресу грубою нецензурною лайкою, вона двері не відчиняла. До матеріалів справи додано відеозапис з камери відеоспостереження від 01 листопада 2024 року, встановленої біля квартири ОСОБА_1 , з якого вбачається, що ОСОБА_1 в зазначений період часу зі свого житла не виходив та не піднімався поверхом вище, до нього до дверей квартири підходив чоловік в домашньому одязі та тапках, спілкувався та пішов поверхом вище, потім біля дверей його квартири стояла дочка ОСОБА_2 - ОСОБА_4 - працівник поліції в форменому одязі з невідомим чоловіком, одразу за ними підійшли працівники поліції.

Вислухавши ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 256 КУпАП, яка передбачає вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, поміж іншого, дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи,при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Суд (суддя) законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст.62 Конституції України.

При цьому суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Стаття 173 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Оскільки доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП суду не надано, так як матеріали справи містять лише пояснення ОСОБА_2 , яка є особою, заінтересованою в даній справі, інших свідків не встановлено та не допитано, з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 не покидав свою квартиру в зазначений час, тому справа про адміністративне правопорушення відносно нього підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.24,36,40,40-1, ст.173, п.1 ч.1 ст.283-284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: С.А.Янжула.

Постанова набирає законної сили ______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання _______________________