КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Ткаченко Д.В.
Єдиний унікальний номер справи № 359/5511/24
Апеляційне провадження № 33/824/5680/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 серпня 2024 року щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст. 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 серпня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною 1 статті 183-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на строк 120 годин.

На вказану постанову ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що при складенні протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, не дотримано положення статей 256, 268 КУпАП.

Вказує, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд першої інстанції не дотримався вимог статей 245, 252, 280, 283 КУпАП в частині всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин вчиненого адміністративного правопорушення.

Мотивуючи наведеним, просить суд скасувати вказану постанову та прийняти нову постанову, якою провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1КУпАП.

Також просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду. Клопотання мотивує тим, що з технічних причин при подачі апеляційної скарги 24 вересня 2024 року та відключенням світла в зв?язку військовими діями не збереглися деякі напрацювання в електронній копії апеляційної скарги, а саме речення про поновлення строку на апеляційне провадження з поважних підстав. Роздруковуючи електрону копію скарги вважав, що все надруковане зберіглося тому зразу підписавши та приклавши документи що підтверджують право представляти інтереси клієнта направив поштою до суду, таким чином допустив технічної помилки. Скарга була відповідною постановою повернута та адвокатом Чередником С.В. отримана 04 листопада 2024 року в канцелярії Апеляційного суду коли приїхав дізнатися про рух по справі.

Клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови.

З матеріалів справи вбачається, що постанова винесена 22 серпня 2024 року, а апеляційна скарга на неї подана 10 листопада 2024 року, тобто, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вважаю, що особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, слід поновити строк на апеляційне оскарження постанови, оскільки як вбачається з матеріалів справи, адвокат апелянта раніше вже подавав апеляційну скаргу, але постановою Київського апеляційного суду від 11 жовтня 2024 року скарга була повернута особі, яка її подала через відсутність клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Отже, причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови слід визнати поважними.

В судове засідання, призначене на 17 грудня 2024 року, з'явився захисник ОСОБА_1 - адвокат Чередник С.В., доводи апеляційної скарги підтримав, просив суд її задовольнити.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши захисника ОСОБА_1 - адвоката Чередника С.В., апеляційний суд робить висновок, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статей 245, 252 КУпАП під час провадження в справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідальність за частиною 1 статті 183-1 КУпАП передбачається за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

З об`єктивної сторони зазначене адміністративне правопорушення характеризується бездіяльністю, яка полягає у невиконанні особою свого обов`язку по сплаті аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї. При цьому, для утворення складу правопорушення є обов`язковим настання суспільно шкідливих наслідків у виді виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Відповідно до положень статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно з частиною 12 статті 71 Закону України «Про виконавче провадження» у разі наявності в діях боржника ознак адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, державний виконавець складає протокол про адміністративне правопорушення та надсилає його для розгляду до суду за місцезнаходженням органу державної виконавчої служби.

З матеріалів справи установлено, що ОСОБА_1 , будучи батьком неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не сплатив аліментів на утримання дитини, що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання та становить 135 358, 11 грн. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

Проте, в судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду адвокат Чередник С.В. пояснив, що ОСОБА_1 усуває заборгованість по аліментах, на підтвердження чого надав квитанцію про сплату аліментів у розмірі 3220 грн.

Вина ОСОБА_1 повністю доведена матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення № 68374934 від 23 травня 2024 року, довідкою-розрахунком заборгованості з аліментів за період з 30 листопада 2021 року по 10 травня 2024 року, актом державного виконавця від 23 травня 2024 року, постановою про відкриття виконавчого провадження від 26 січня 2022 року, судовим наказом від 13 грудня 2021 року.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, оскільки не сплачував аліменти на утримання дитини, що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який до адміністративної відповідальності притягується вперше, частково сплатив заборгованість по аліментах, апеляційний суд доходить висновку про можливість звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого.

Так, статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до частини 2 статті 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно вимог пункту 2 частини 1 статті 34 КУпАП обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди.

Відповідно до статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого правопорушення орган, (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно із статтею 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 надав докази погашення частини заборгованості до Київського апеляційного суду, за таких обставин, суд першої інстанції не знав про наявність вказаного доказу, а саме: платіжної інструкції №427 від 13 грудня 2024 року та дійшов не правильного висновку про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

За таких обставин, апеляційний суд уважає, що постанову суду першої інстанції слід скасувати та на підставі статті 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 серпня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 серпня 2024 року - скасувати.

Постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 183-1 КУпАП за малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко