Справа № 397/510/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.06.2024 сел. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Компаніївка Кіровоградської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 914220 від 05.04.2024 ОСОБА_1 19.03.2024, будучи матір`ю неповнолітнього ОСОБА_2 , 2009 р.н., ухилилася від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо виховання сина та у порушення п.1 ст.150 СК України, не забезпечила виховання дитини в дусі поваги до прав та свобод інших людей, в результаті чого ОСОБА_2 19.03.2024 близько 16:30 год. кидав каміння по воротах домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані інспектором сектору ЮП ВП КРУП ГУНП в Кіровоградській області Мовчан Я.С. за ч.1 ст.184 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала. Вказала, що дитина дійсно 19.03.2024 гуляла разом з іншими дітьми, проте каміння по воротах вказаного у протоколі про адімністративне правопорушення домоволодіння не кидала. Зі слів сина, якому вона довіряє, останній каміння не кидав.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов до таких висновків.

В силу ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (частини 1-3 ст. 7 КУпАП).

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Згідно статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" від 06 грудня 1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Тож, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до ч.1 ст.184 КУпАП, ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей - тягне за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_3 .Вю надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №914220 від 05.04.2024; рапорт працівника відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 19.03.2024 у гр. ОСОБА_4 ; письмові пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 від 19.03.2024; письмові поясненнями ОСОБА_6 від 05.04.2024 та ОСОБА_7 від 05.04.2024; письмові пояснення ОСОБА_1 від 05.04.2024; характеристика на ОСОБА_2 .

Разом з тим, оставини зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення належними доказами не підтверджені та є сумнівними.

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У справі «Малофєєв проти Росії» (пункти 111-120 рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини, зокрема, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зважаючи на викладене, суд зобов`язаний розглядати справу лише в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення та не в праві встановлювати обставини, які виходять за межі таких тверджень та звинувачують особу у вчиненні дій, які конкретно не викладені в ньому.

Раніше вказані обставини, а саме не доведення обставин, зазначених у протоколі достатніми, достовірними, безсумнівними доказами, є грубим порушенням КУпАП, і є безумовною підставою до закриття провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, через не встановлення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно не доведення всіх його обов`язкових ознак.

Отже, сукупністю досліджених доказів в справі про адміністративне правопорушення не доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю з підстав, визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 184, 247, 283-285, 289 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: І.В. Максимович