Справа № 585/410/24
Номер провадження 3/585/168/24
П О С ТА Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області Г.О.Цвєлодуб, розглянувши матеріали об`єднаної справи, які надійшли з Роменського РВП ГУНП в Сумській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого: АДРЕСА_1 , військовослужбовець ЗСУ, не є особою, звільненою від сплати судового збору,

за ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою суду від 31.01.2024 року справи про адміністративне правопорушення, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 та ст. 173 КУпАП було об`єднано у одне провадження згідно ст. 36 КУпАП.

Як зазначено у протоколі серії ВАД №036042, 25.01.2024 року о 22 год. 35 хв. в м. Ромни по вул. Коржівській, біля буд.65, ОСОБА_1 не виконував неодноразове законне розпорядження про припинення правопорушення, а саме дрібне хуліганство, у формі нецензурної лайки, за що передбачена відповідальність за ст. 185 КУпАП.

Крім вказаного, у протоколі серії ВАД №036041 зазначається, що 25.01.2024 року о 22 год. 35 хв. в м. Ромни по вул. Коржівській, біля буд.65, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в бік гр. ОСОБА_2 , внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи своєчасно сповіщеним про місце і час судового розгляду справи, до суду не з`явився.

Постанови суду про забезпечення приводу ОСОБА_1 для участі у судовому розгляді справи залишились без виконання, за рапортами співробітників поліції встановлено, що останній мобілізований до ЗСУ, перебуває у зоні бойових дій.

За таких обставин суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Так, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

При цьому, відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як видно з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №036042, ОСОБА_1 ставиться за провину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Диспозицією ст. 185 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відтак, відповідно до ст. 185 Кодексу про адміністративні правопорушення, злісна непокора повинна проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 11.10.2011 №10-рп/2011.

З матеріалів справи видно, що протокол цим вимогам закону не відповідає, оскільки у ньому не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, зокрема, відсутнє посилання на те, від виконання чиїх саме законних вимог відмовився ОСОБА_1 , в чому така відмова полягала та у зв`язку з чим його відмову слід вважати злісною непокорою.

Щодо обставин, які ставляться у вину ОСОБА_1 у протоколі серії ВАД №036041, а саме вчинення дрібного хуліганства. За що передбачено відповідальність за ст.173 КУпАП, судом відзначається наступне.

Об`єктом правопорушення за ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

При цьому, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі дії спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Так, як роз`яснив ВС в своїй постанові від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому, хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Отже, як зазначив Верховний Суд, за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства (пошкодження майна) зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

У розглядуваному судом випадку взагалі не має змоги встановити, що спонукало ОСОБА_1 нецензурно висловлюватись відносно гр. ОСОБА_2 і від вказаного громадянина заяв, скарг чи іншого щодо таких дій за матеріалами справи не надходило, зокрема, з огляду на те, що Р.Вівдич є діючим працівником поліції та був у складі патрульної групи, про що склав рапорт, сторонні громадяни щодо порушення громадського порядку не скаржились, свідчи події не встановлювались та не опитувались, а тому, в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Зважаючи на те, що суд, в силу наданих йому повноважень, не може самостійно розкривати зміст правопорушення, яке ставиться особі у провину, та беручи до уваги наведені недоліки протоколів, які не можуть бути усунені під час судового розгляду, а також й відсутність доказів вчинення правопорушень, передбачених ст.ст.173, 185 КУпАП ОСОБА_1 , підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності відсутні.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі через відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 185, 247, 251, 256, 280 КпАП України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. ст. 173, 185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення,

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Роменського міськрайонного суду Сумської області протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Роменського Г.О.Цвєлодуб

міськрайонного суду