Справа № 629/2653/24
Номер провадження 3/629/849/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2024 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Каращук Т.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173-1 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшов протокол, в якому вказано, що 15.04.2024 року громадянка ОСОБА_1 в соціальній мережі Facebook виклала пост відносно громадянки ОСОБА_2 з неправдивими свідченнями, чим здійснила поширення неправдивих чуток, за що передбачена відповідальність за ст.173-1 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 було надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №093772, заяву ОСОБА_2 , письмові пояснення, скріншоти, довідку, копію звернення.

22.05.2024 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 , в якій вона просила закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, так як зміст даної статті передбачає адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. ОСОБА_1 зазначила, що обов?язковим елементом об?єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП про адміністративні правопорушення, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Так, вона вказала, що інформація, яка була викладена нею на сторінці не могла викликати будь-якої паніки тане містить жодних закликів щодо порушення громадського порядку та не має порушення громадського порядку як наслідку. Також, ОСОБА_1 вказала, що ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень, крім того жодного умислу поширювати неправдиві чутки і розводити паніку чи закликати до порушень громадського порядку у неї не було. Вона наголосила і про те, що до матеріалів заяви ОСОБА_2 було долучено скріншот допису, який через годину було відредаговано з метою уникнення неправильного тлумачення читачами. ОСОБА_1 зазначила і про те, що в протоколі дільничним не вказано, які наслідки спричинив її допис, в чому полягає порушення громадського порядку та паніки.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до

правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно положень розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «до протоколу додається» - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

Так, в протоколі в графі «До протоколу додається» вказано: пояснення, копія документів, матеріали, звернення.

Враховуючи вказане, суд не може встановити, чиї саме маються на увазі пояснення та звернення, копії яких саме документів та матеріалів було долучено, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вивчивши, наявні в матеріалах скріншоти, суд дійшов висновку про неможливість встановлення з доданих до матеріалів скріншотів місце знаходження їх оригіналу, відомості про особу, що зробила дані скріншоти та коли саме. Крім того, суд позбавлений можливості з даних скріншотів встановити осіб, якими написаний текст та в яких саме соціальних мережах чи месенджерах.

Статтею 173-1 КУпАП визначена відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку, та визначено відповідальність у вигляді штрафу від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення, серед інших вимог, зазначаються місце, час і суть правопорушення.

Так, в протоколі зазначено, що 15.04.2024 року громадянка ОСОБА_1 в соціальній мережі Facebook виклала пост відносно громадянки ОСОБА_2 з неправдивими свідченнями, чим здійснила поширення неправдивих чуток.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що посадовою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення зазначених норм закону виконано не було, оскільки матеріали, долучені до протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності не містять достатніх доказів, що доводять причетність ОСОБА_1 до викладеного у протоколі правопорушення.

Як вбачається з протоколу, в ньому відсутня інформація щодо того, що допис громадянки ОСОБА_1 викликав паніку серед населення або порушення громадського порядку, чи міг би викликати вказані наслідки.

Також, беручи до уваги відсутність належних та допустимих доказів, суд не може встановити, яким чином старшим лейтенантом поліції встановив, що вказаний в протоколі допис в соціальній мережі є поширенням неправдивих чуток.

Так, у відповідності із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Враховуючи вище вказане, беручи до уваги викладене в заяві ОСОБА_1 , зважаючи на неможливість встановлення дійсних обставин даного правопорушення, а також відсутність можливості встановити факт настання чи можливості настання наслідків, про які вказано в ст.173-1 КУпАП, ненадання належних та допустимих доказів на підтвердження викладеного у протоколі, суддя вважає, що в даній справі відсутня подія та склад адміністративного правопорушення.

Згідно ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що матеріали справи містять відомості, які викликають сумніви, та унеможливлюють встановлення достовірності фактичних обставин справи, суддя вважає за необхідне закрити провадження у справі за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173-1, 247, 283 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173-1 КУпАП- закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана скарга в Харківський апеляційний суд через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.О.Каращук