Справа № 357/6062/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.06.2024 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з полку патрульної поліції в місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП відсутній в матеріалах справи, працюючої в АО «Білоцерківське об`єднання адвокатів», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 074021 від 18.04.2024 року: 18.04.2024 близько 03 год. 50 хв. у АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме: нецензурно лаявся у бік працівників поліції, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення заперечив та пояснив суду, що рухався додому на самокаті. ОСОБА_1 зазначив, що в той момент йшов дощ та їхавши нікого не бачив, однак несподівано для ОСОБА_1 , невідома йому особа збила його з самокату, після чого ОСОБА_1 впав на землю. Піднявшись з землі, ОСОБА_1 побачив працівників поліції, тому ОСОБА_1 обурився грубій поведінці поліцейських та тим, що його фактично збили з самокату, що могло призвести до заподіяння ОСОБА_1 травм, у зв`язку з чим між ОСОБА_1 та працівниками виникла суперечка. Також ОСОБА_1 вказав, що можливо і мало місце не тактовного спілкування, проте ОСОБА_1 зауважив, що в бік даних працівників поліції не висловлював образ та нецензурною лайкою відносно них не висловлювався.

Крім цього, ОСОБА_1 зазначив, що до зустрічі з працівниками поліції жодних хуліганських дій не вчиняв, а мало місце конфлікту з працівниками поліції, при цьому дії ОСОБА_1 не були спрямовані на порушення громадського порядку, а пов`язані виключно із захистом своїх прав та неправомірністю дій з боку самих поліцейських.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Погребняк В.О. в судовому засіданні просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення та адвокат Погребняк В.О. надав суду відповідне письмове клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Серед іншого адвокат Погребняк В.О. вказав, що не мало місця нецензурної лайки чи інших образ з боку ОСОБА_1 відносно працівників поліції, про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення. Крім цього адвокат Погребняк В.О. зауважив, що жодних хуліганських дій ОСОБА_1 не вчиняв, а конфліктна ситуація між ОСОБА_1 та працівниками поліції, виникла внаслідок грубої зупинки ОСОБА_1 із застосуванням фізичної сили, що не було обґрунтовано.

Також адвокат Погребняк В.О. звернув увагу суду, що на відеозаписах відображено, як поліцейські вказували, що ОСОБА_1 було зупинено із застосуванням фізичної сили, оскільки останній не зупинявся на вимогу працівників поліції, однак адвокат Погребняк В.О. зауважив, що з незрозумілих причин, матеріали справи не містять відеозаписів із зафіксованим фактом переслідування ОСОБА_1 та самої зупинки ОСОБА_1 , що в свою чергу підтверджує пояснення ОСОБА_1 , що останнього було необґрунтовано зупинено із застосуванням фізичної сили та фактично збито з самокату, що призвело до конфліктної ситуації, котра була викликана неправомірними діями самих поліцейських.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника, дослідивши письмове клопотання адвоката Погребняка В.О. про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП, а також докази, наявні в матеріалах справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 074021 від 18.04.2024 року та його копію, копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 074022 від 18.04.2024 року, копію протоколу АЗ № 110719 від 18.04.2024 про адміністративне затримання, копію рапорта від 18.04.2024, відеозаписи з нагрудної камери працівників поліції, додані до протоколу про адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступних підстав.

Так, суддя зазначає, що у відповідності до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимоги ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце вчинення діяння, яким є виключно громадське місце.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Згідно ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкриміновано вчинення 18.04.2024 близько 03 год. 50 хв. дрібного хуліганства, а саме: нецензурно лаявся у бік працівників поліції.

Суддя зазначає, що наявні відеозаписи починаються з моменту конфліктної ситуації між ОСОБА_1 та працівниками поліції. З відеозаписів вбачається, як ОСОБА_1 зазначає поліцейським про необґрунтованість їхніх дій, оскільки зупинка останнього із застосуванням фізичної сили була невиправдана, оскільки останній міг зазнати значних травм, у зв`язку із чим ОСОБА_1 висловлює своє обурення даними діями працівників поліції та з`ясовує в останніх підстави таких дій поліцейських.

Працівники поліції попросили ОСОБА_1 надати документи, на що ОСОБА_1 повідомив, що не має при собі жодних документів. В подальшому працівники поліції вказали, що буде проведено поверхневу перевірку ОСОБА_1 , на що останній не заперечував, після чого працівники поліції вказали аби ОСОБА_1 дістав речі з кишень, на що ОСОБА_1 зазначив, що не бажає діставати особисті речі з кишень, а вказані дії та вимога працівників поліції не являється поверхневою перевіркою, після чого працівники поліції зазначили, що ОСОБА_1 не виконує законну вимогу поліцейських на проведення поверхневої перевірки, тому ОСОБА_1 було затримано із застосування спеціальних засобів.

Суддя констатує, що на наявних відеозаписах зафіксовано, що 18.04.2024 близько 03 год. 50 хв. між ОСОБА_1 та працівниками поліції мало місце певного конфліктного спілкування, однак відеозаписи не відображають висловлювань ОСОБА_1 образ в бік поліцейських, або нецензурної лайки спрямованої по відношенню до даних працівників поліції.

При цьому суддя звертає увагу, що у Постанові Пленуму Верховного Суду України №8 від 26.06.92 Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів, вказано, що під образою слід розуміти такі нецензурні чи брутальні висловлювання, непристойні жести та інші аналогічні дії, вчинені щодо працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням ним службових обов`язків, а щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця - у зв`язку з їх діяльністю по охороні громадського порядку, які принижують честь і гідність зазначених осіб. Не є образою в розумінні ст.189-1 КК безадресна нецензурна лайка в присутності працівника правоохоронного органу, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця. Такі дії, за наявності відповідних підстав, слід кваліфікувати як хуліганство.

Таким чином суддя констатує, що наявні відеозаписи спростовують обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Водночас слід вказати, що подія мала місце в нічну пору доби, окрім ОСОБА_1 на місці події не перебувало інших осіб, висловлювання ОСОБА_1 мали місце не з мотивів явної неповаги до суспільства, а у зв`язку із конфліктною ситуацією з працівниками поліції стосовно правомірності дій останніх, тому суддя дійшов висновку, що з матеріалів справи та наданих ОСОБА_1 пояснень в судовому засіданні не вбачається, що його дії вплинули чи могли вплинути на громадський порядок та носять характер дрібного хуліганства.

При вирішенні даної справи, суддя також бере до уваги доводи сторони захисту, що конфліктна ситуація між ОСОБА_1 та працівниками поліції виникла внаслідок саме необґрунтованих дій самих поліцейських, котрі здійснили зупинку ОСОБА_1 із застосування фізичної сили, при цьому до матеріалів даної справи не було долучено всіх відеозаписів з нагрудних камер працівників поліції, які б відображали момент зупинки ОСОБА_1 .

Враховуючи зазначене, суддя зауважує, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена достатніми, належними та допустимими доказами.

Суддя зауважує, що статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161. Series А заява № 25).

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, ЄСПЛ у справі «АЛЛЕНЕ де Рібермон про Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Суддя також наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі закривається, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Тому, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , розпочате за ст.173 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 33, 34, 35, 40-1, 173, 247, 268, 283, 284, 285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , розпочате за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяО.О. Гребінь