Справа № 383/397/24
Номер провадження 3/383/289/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області Замша О.В.,

за участі особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

потерпілого ОСОБА_2

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з відділення поліції №3 (м. Бобринець) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

01.04.2024 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

За змістом проколу про адміністративне правопорушення від 27.03.2024 року у провину ОСОБА_1 поставлено те, що 11.03.2024 року близько 22 години в АДРЕСА_2 в приміщенні укриття ОСОБА_1 висловлювався грубою нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та хватав його за верхній одяг, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив вчинення правопорушення. Пояснив, що його дії по відношенню до ОСОБА_2 були обумовлені його протиправним відібранням телефону, на який він знімав недоліки укриття, в якому перебували учні училища. Разом з тим хуліганських дій він не вчиняв, нецензурно не лаявся. Зазначив, що конфліктна ситуація має місце з керівником ПТУ, якому він неодноразово наголошував на неналежні умови перебування учнів в укритті.

Потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що він є майстром виробничого навчання ПТУ №32 м.Бобринець. 11 березня 2024 року під час повітряної тривоги перебував разом з учнями в укритті, яке знаходиться в будинку по АДРЕСА_3 . До укриття зайшов також ОСОБА_1 та почав знімати відео на телефон, вказуючи на порушення облаштування укриття та перебування у ньому учнів. Він заперечив зйомку та вихопив у ОСОБА_1 телефон. На це ОСОБА_1 почав на нього кидатися, нецензурно лаятися, хапав за верхній одяг. Коли вийшли з укриття, він повернув йому телефон, тоді ОСОБА_1 припинив свої дії.

Допитані в судовому засіданні свідки, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зазначили, що вони не були свідками події адміністративного правопорушення 11.03.2024 року, а їх було залучено лише для складання протоколу 27.03.2024 року.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Під час судового розгляду встановлено те, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник з приводу відеозйомки, яку ОСОБА_1 здійснював у приміщенні укриття. Словесний конфлікт виник на основі раптово виниклих неприязних стосунків, а розмова на підвищених тонах була спрямована безпосередньо на вирішення конфлікту. Дії ОСОБА_1 були викликані тим, що ОСОБА_2 відібрав телефон та не повертав на вимогу ОСОБА_1 Конфлікт припинився, коли телефон було повернуто.

Таким чином, висловлювання ОСОБА_1 стосувалися виключно ОСОБА_2 внаслідок його дій по відношенню до ОСОБА_1 .

Як зазначено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Так, Касаційний кримінальний суд Верховного Суду в постанові у справі № 127/30388/19 від 8 червня 2021 року висловив позицію, відповідно до якої, якщо обвинувачений спричинив дії під час конфлікту, що виник з особистих спонукань, то в його діях відсутній склад хуліганства.

Дії обвинуваченого кваліфікують як хуліганство лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян з мотивів явної неповаги до суспільства.

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не розкрито мотиви вчинення порушення та наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Також не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

До протоколу долучено ряд письмових доказів, зібраних інспектором поліції, зокрема, доповідні, пояснення осіб, які не стосуються події 11.03.2024 року.

Провівши аналіз усіх доказів, наявних у матеріалах справи, надавши оцінку діям працівників поліції в аспекті дотримання процедури оформлення матеріалів справи, дійшов висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних, достатніх і допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому дій, що в свою чергу виключає наявність підстав для притягнення останнього до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За змістом ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має розглядатися судом у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Суд не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

При цьому оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Оскільки будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство в громадському місці суду надано не було, а тому слід вважати, що в такому випадку в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 283-284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає чинності після закінчення строку подання скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Бобринецький районний суд Кіровоградської області.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Олена ЗАМША