Справа № 185/2870/24
Провадження № 3/185/1389/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

25 березня 2024 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кононенко Т.О., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

На розгляд до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД №000017 від 08.03.2024 року відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до положень ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 КУпАП інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Згідно з ч. 3 ст. 270 КУпАП законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу.

З аналізу вищезазначених положень слідує, що у разі вчинення неповнолітньою особою правопорушення, її законних представників повинні повідомити про складання протоколу, час і місце розгляду справи, обставини справи, крім того, їм мають бути роз`яснені їхні процесуальні права.

Положеннями статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свободи громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, повага до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Правовий статус неповнолітніх в Україні визначається Конституцією України, а саме стаття 52 проголошує, що діти рівні у своїх прав незалежно від походження. А також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Будь-яке насильство над дитиною та її експлуатація переслідується за законом.

Згідно положень 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших Законів України.

Стаття 13 КУпАП містить лише визначення віку неповнолітніх осіб, які вчинили адміністративне правопорушення та підлягають адміністративній відповідальності із застосуванням заходів впливу, передбачених статтею 24-1 КУпАП.

Статтею 27 КУпАП встановлено, що інтереси неповнолітньої особи, яка притягується до адміністративної відповідальності мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Також, статтею 1 Закону України «Про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей» покладає здійснення соціального захисту і профілактики правопорушень серед дітей, зокрема, на Службу у справах дітей районних державних адміністрацій та кримінальну поліцію у справах дітей відділу поліції, діяльність яких здійснюється на принципах законності, застосування переважно методів виховання і переконання, що передбачають вжиття примусових заходів лише після вичерпання всіх інших заходів впливу на поведінку дітей, неприпустимості приниження честі і гідності дітей, жорстокого поводження з ними, тощо.

В проколі не містять відомостей про присутність законного представника при його складанні, а також про повідомлення щодо захисту прав та інтересів неповнолітнього до відповідних органів у справах дітей. З зазначено вбачається, що адміністративний протокол складений з порушенням статті 256 КУпАП.

Суд зазначає, що своєрідність неповнолітніх як спеціального суб`єкта адміністративної відповідальності, передусім, полягає у тому хронологічному віці, який обумовлює психічний та фізіологічний розвиток особистості, набуття нею певних знань, навичок та вмінь, що дає змогу усвідомлювати суспільну небезпечність своїх дій та керувати ними.

Істотного значення для захисту прав та інтересів неповнолітнього правопорушника набуває можливість участі його батьків або законних представників при першому поясненні та складанні протоколу про адміністративне правопорушення. При цьому існує потреба у визначенні процедури залучення батьків неповнолітнього до участі у провадженні у справі - повідомлення батьків неповнолітнього правопорушника або інших осіб в якості його законних представників та виклик для складання протоколу або залучення їх у якості законних представників, можливість участі яких передбачена ст. 270 КУпАП.

Крім того, в порушення вимог ст. 270 КУпАП працівник поліції, встановивши, що

ОСОБА_1 на час вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення, перебував у неповнолітньому віці, не забезпечив участь його законного представника, під час складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, що підтверджується відсутністю відомостей щодо такої особи в протоколі про адміністративні правопорушення.

Згідно п. 2 ч. 1 ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

До матеріалів справи долучено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19.02.2024 року, в якому ОСОБА_2 будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення органу дізнання про вчинення кримінального правопорушення, передбаченої ст. 383 КК України звернулася до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області повідомивши, що невстановлені особи фарбою обмалювали ворота, спричинивши збитку на 40 000 грн.

За нормою ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування

З викладених норм кримінального процесуального закону випливає, що заява про вчинення кримінального правопорушення, невідкладно повинна бути передана до слідчого чи дізнавача, який отримавши цю заяву, повинен був з`ясувати чи вбачається в діяннях, про які повідомлено, конкретний склад кримінального правопорушення, за якою статтею кримінального закону може бути кваліфіковано дана подія, вчиненому діянню мала бути надана кримінально-правова оцінка.

Перевірка такої заяви повинна проводитись вже в рамках розпочатого кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Матеріали справи не містять доказів того, що кримінальне провадження, щодо викладеної ОСОБА_2 у заяві від 19 лютого 2024 року про вчинення кримінального правопорушення було закрито.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 251 КУАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Докази мають велике значення для правильного вирішення справи, оскільки саме на основі доказів ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Для використання доказу при розгляді справи необхідно, щоб він був відносним і допустимим.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному правоохоронному органу, що порушив провадження в адміністративній справі на дооформлення.

Вищезазначене позбавляє суддю можливості прийняти рішення по суті інкримінованого правопорушення, тому адміністративний матеріал необхідно повернути для належного оформлення, оскільки наявність зазначених вище недоліків перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню усіх обставин справи, у відповідності до ст.ст. 245, 280 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 256, 278, 280 КУпАП, суд -

ухвалив:

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, повернути для належного оформлення до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О.Кононенко