Справа № 127/3797/24
Провадження № 3/127/1084/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2024м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Бернади Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою та частиною другою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Полковник ОСОБА_1 , будучи начальником квартирно-експлуатаційного відділу м. Вінниця (далі - КЕВ м. Вінниця), згідно з підпунктом «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII, не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а також не повідомив не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Зокрема, відповідно до наказу №19 від 15.06.2023 начальника Одеського квартирно-експлуатаційного управління полковника ОСОБА_2 , полковник ОСОБА_1 був призначений на посаду начальника квартирно-експлуатаційного відділу міста Вінниця з 15.06.2023, а тому ОСОБА_1 , являється військовою посадовою особою, в силу підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII, суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону.

Згідно з Положенням КЕВ м. Вінниця, яке затверджено наказом начальника Одеського КЕУ від 27.06.2023 №54:

Пункт 1 КЕВ м. Вінниці є державною установою, яка створена з метою організації виконання завдань з питань інженерно-інфраструктурного забезпечення військових частин, закладів, установ та організації ЗСУ у Вінницькій області.

Керівництво КЕВ м. Вінниця здійснюється Командуванням Сил логістики ЗСУ через центральне управління інженерно-інфраструктурного забезпечення та Одеське КЕУ.

пункт 8 Начальник КЕВ м. Вінниця: - здійснює керівництво КЕВ м. Вінниця, організовує та контролює його повсякденну діяльність; - організовує оцінку корупційних ризиків у діяльності КЕВ м. Вінниця та здійснює відповідні антикорупційні заходи; - приймає на роботу та звільняє з роботи працівників КЕВ м. Вінниця у визначеному законодавством порядку, заохочує та притягує до відповідальності підпорядкованих військовослужбовців та працівників; - укладає договори відповідно до чинного законодавства; - в межах своїх повноважень видає накази, доручення, організовує і контролює їх виконання та здійснює інші заходи, спрямовані на виконання КЕВ покладених на нього завдань і функцій.

пункт13 КЕВ м. Вінниця є юридичною особою, веде самостійний баланс, має реєстраційні рахунки у відділеннях Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, а також інші печатки та штампи, необхідні для забезпечення діяльності установи та самостійно несе відповідальність за свою діяльність.

А тому, ОСОБА_1 наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та статтею 3 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України (далі - Статут), затвердженого Законом України №548-XIV від 24.03.1999, військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із оборонною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховуються громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Відповідно до вимог згаданого Статуту та статей 2,3 наведеного Закону, ОСОБА_1 , є військовослужбовцем Збройних Сил України - державним службовцем, який уповноважений на виконання функцій держави. При цьому , він зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, знати й зразково виконувати свої службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою, сумлінно вивчати військову справу, виконувати накази командирів (начальників), бути готовим до виконання завдань, пов`язаних із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військові посадові особи - це військовослужбовці, які обіймають штатні посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або які спеціально уповноважені на виконання таких обов`язків згідно із законодавством.

Відповідно до Вступу Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України, його дія поширюється на військовослужбовців в тому числі Збройних Сил України.

Згідно зі статтею 28 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України єдиноначальність є одним із принципів будівництва і керівництва Збройними Силами України і полягає, у тому числі в наданні начальникові права одноособово приймати рішення, віддавати накази.

Згідно з Положенням «Про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки» Затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до статті 126 Статуту командир відділення, окрім іншого, зобов`язаний: підтримувати бойову готовність особового складу, озброєння і техніку відділення; знати, дотримуватися особисто та забезпечувати неухильне дотримання підлеглим особовим складом норм міжнародного гуманітарного права; навчати і виховувати особовий склад відділення, безпосередньо проводити заняття з бойової підготовки, тренування, спрямовані на підвищення рівня індивідуальної підготовки військовослужбовців та рівня їх фізичної підготовленості; забезпечувати додержання особовим складом відділення військової дисципліни, виконання правил носіння військової форми одягу, доповідати головному сержантові взводу про застосовані ним заохочення і накладені на військовослужбовців відділення стягнення; організовувати здійснення заходів із зміцнення здоров`я особового складу відділення, їх фізичної тренованості та загартованості, своєчасно доповідати головному сержантові взводу про захворювання військовослужбовців; виховувати поважне ставлення особового складу відділення до військової служби та свого військового фаху, розвивати в них патріотичні почуття та моральну готовність до захисту держави; проводити індивідуально-виховну роботу з військовослужбовцями відділення; забезпечувати правильне зберігання і експлуатацію озброєння, техніки та іншого майна відділення; проводити підготовку особового складу, озброєння, техніки та іншого майна відділення до занять (стрільб, навчань), виконання завдань за призначенням; контролювати наявність озброєння і техніки протягом занять (навчань), виконання завдань за призначенням; перевіряти наявність особового складу та наявність, стан і комплектність озброєння, техніки, боєприпасів, навчально-тренувальних, імітаційних та бойових засобів, іншого майна після закінчення занять (стрільб, навчань), виконання завдань за призначенням; забезпечувати дотримання військовослужбовцями відділення правил безпеки під час користування зброєю і технікою, її обслуговування, заходів з безпеки на заняттях (стрільбах, навчаннях), під час ремонтних та господарських робіт, перевіряти, щоб після занять (стрільб, навчань) у підлеглих не залишалося боєприпасів, гранат, запалів, вибухових речовин.

Крім цього, відповідно до статті 16 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України командир відділення, головний сержант (заступник командира) взводу мають право застосовувати заохочення, передбачені пунктами "а"-"б-1" статті 15 цього Статуту.

Згідно статті 49 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України командир відділення, головний сержант (заступник командира) взводу мають право застосовувати стягнення, передбачені пунктами "а"-"г" статті 48 цього Статуту.

Отже, відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII ОСОБА_1 , є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, а саме є військовою посадовою особою Збройних Сил України.

Так, згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до абзацу одинадцятого частини першої статті 1 Закону № 1700-VII реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, що зазначено у абзаці 10 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до наказу №11 від 22.01.2014 начальника КЕВ м. Вінниця, ОСОБА_3 , було прийнято на роботу з 22.01.2014, ОСОБА_4 сторожем групи сторожової охорони в/м № НОМЕР_2 АДРЕСА_2 .

Відповідно до актових записів № 5070 від 19.11.1984, №14 від 22.02.1955, №10 від 13.03.1961, ОСОБА_4 являється рідним дядьком ОСОБА_1 .

Відповідно до абзацу четвертого частини першої Закону України «Про запобігання корупції» в редакції Закону № 140-IX від 02.10.2019, який набрав чинності 18.10.2019 близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Відповідно до статті 1 Закону № 1700-VII потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до листа №573/1079 від 27.11.2023, начальника КЕВ м. Вінниця Олександра Заболотного, останній повідомив про конфлікт інтересів відносно свого дядька ОСОБА_4 лише 27.11.2023.

Так, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , наділений дискреційними повноваженнями на підписання наказів з питань встановлення відповідних доплат та виплат, які стали підставою, потягли настання певних юридичних наслідків, а саме нарахування та виплату заробітних плат і доплат, премій, надбавок (грошових винагород). Відтак, оскільки ОСОБА_1 , набувши повноважень начальника КЕВ м. Вінниця, був ознайомлений з обмеженнями, заборонами та вимогами Закону України «Про запобігання корупції», знав про сімейні відносини зі своїми близькими особами, а саме дядьком ОСОБА_4 .

Таким чином, у ОСОБА_1 , після призначення на посаду виник потенційний конфлікт інтересів.

Відповідно до роз`яснень НАЗК, згідно із Законом України "Про запобігання корупції" визначено, що певні особи зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника. У випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі вона повідомляє Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно https://nazk.gov.ua/uk/pokaznyky-diyalnosti-departamentu/.

Відповідно до підпункту 4.3. наказу Міністра оборони України №28 від 24.01.2006 року «Про впорядкування умов оплати праці працівників загальних професій і посад бюджетних військових частин, закладів, установ та організацій ЗСУ», начальника командири військових частин мають право: преміювати працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи в межах коштів на оплату праці. Порядок і умови преміювання (категорії працівників, які підлягають преміюванню, періодичність виплати премій, показники преміювання, умови, за яких працівники не подаються для преміювання, та розміри премій) установлюються положенням про преміювання, затвердженим командиром військової частини за погодженням з профспілковим органом.

Згідно з Постановою КМУ №167 від 09.03.1995 року, «Про питання оплати праці окремих категорій працівників (не військовослужбовців) Збройних Сил та інших військових формувань України», установлювати доплату в розмірі до 50 відсотків посадового окладу (ставки), працівникам Збройних Сил та інших військових формувань, оплата яких проводиться на основі Єдиної тарифної сітки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 1993р. № 44 (44-93-п) "Про оплату праці працівників бюджетних установ і організацій на основі Єдиної тарифної сітки", за підтримку постійної бойової готовності військ (сил).

Проте, ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 .

Згідно з роз`ясненням НАЗК № 11 від 13.06.2022 щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці: при вирішенні питання про встановлення собі стимулюючих виплат керівник самостійно оцінює свою роботу за певними критеріями, визначеними у відповідних нормативно-правових актах, і встановлює їх конкретний розмір.

Приватний (майновий) інтерес такого керівника полягає у заінтересованості надати заробітну плату у більшому розмірі та впливає на об`єктивність і неупередженість прийняття ним рішень щодо встановлення своїм близьким особам стимулюючих виплат.

Отже, у керівника виникає конфлікт інтересів, який потребує врегулювання у встановленому законом порядку.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Таким чином, ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, 24.07.2023 ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті1 Закону № 1700-VII.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 129 від 27.07.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (28.07.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII, а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.07.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №129 від 27.07.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (28.07.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

Крім того, ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №130 від 27.07.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №130 від 27.07.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 130 від 27.07.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (28.07.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.07.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №130 від 27.07.2023, згідно з яким надана доплату у розмірі 800 гривень, своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (28.07.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

Також ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №143 від 25.08.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №143 від 25.08.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 143 від 25.08.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (28.08.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.08.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №143 від 25.08.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу, своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (28.08.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 172-7 КпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 146 від 30.08.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (31.08.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 30.08.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №146 від 30.08.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень, своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (31.08.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №160 від 26.09.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №160 від 26.09.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 160 від 26.09.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (27.09.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.09.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №160 від 26.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (27.09.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №161 від 26.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №161 від 26.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» згідно якого виплачено виплату у розмірі 3153 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» № 161 від 26.09.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (27.09.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.09.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» №161 від 26.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 3153 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (27.09.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №163 від 27.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №163 від 27.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 163 від 27.09.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (28.09.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.09.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №163 від 27.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень, своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (28.09.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

24.07.2023 ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 129 від 27.07.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.07.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №129 від 27.07.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №130 від 27.07.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №130 від 27.07.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 130 від 27.07.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.07.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №130 від 27.07.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №143 від 25.08.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 143 від 25.08.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів»;

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.08.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №143 від 25.08.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 146 від 30.08.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частиною першою статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 30.08.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №146 від 30.08.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №161 від 26.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №161 від 26.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» згідно якого виплачено виплату у розмірі 3153 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» № 161 від 26.09.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.09.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» №161 від 26.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 3153 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №163 від 27.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №163 від 27.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 163 від 27.09.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.09.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №163 від 27.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №160 від 26.09.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №160 від 26.09.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 160 від 26.09.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.09.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №160 від 26.09.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

Окрім цього, ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час підписання договору купівлі-продажу товарів №6228 від 29.08.2023 з ОСОБА_5 , який є зять, щодо купівлі кондиціонеру AC Electric ACEG-09HN1 в кількості 2 шт., вартість одиниці складає 14 812, 00 грн. При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , підписав договір купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023 з ОСОБА_5 , який є зять.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні договору купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (30.08.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений укласти договір із близькою особою.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 29.08.2023 уклав договір купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023, згідно якого уклав договір із ОСОБА_5 , - зятем, щодо купівлі кондиціонеру AC Electric ACEG-09HN1 в кількості 2 шт., вартість одиниці складає 14 812,00 грн., не повідомив не пізніше наступного робочого дня (30.08.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану договір він підписав із близькою особою.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час підписання договору купівлі-продажу товарів №6228 від 29.08.2023 з ОСОБА_5 , який є зять, щодо купівлі кондиціонеру AC Electric ACEG-09HN1 в кількості 2 шт., вартість одиниці складає 14 812, 00 грн. При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , підписав договір купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023 з ОСОБА_5 , який є зять.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні договору купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений укласти договір із близькою особою.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 29.08.2023 уклав договір купівлі-продажу товару №6228 від 29.08.2023, згідно якого уклав договір із ОСОБА_5 , - зятем, щодо купівлі кондиціонеру AC Electric ACEG-09HN1 в кількості 2 шт., вартість одиниці складає 14 812, 00 грн., вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

Крім того, згідно з протоколами про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №173 від 23.10.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.10.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №173 від 23.10.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 173 від 23.10.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (24.10.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 23.10.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №173 від 23.10.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (24.10.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №173 від 23.10.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.10.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №173 від 23.10.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» № 173 від 23.10.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів»;

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 23.10.2023 видав та підписав наказ «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» №173 від 23.10.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №177 від 26.10.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.10.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №177 від 26.10.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 177 від 26.10.2023 усвідомлюючи, що у нього виник реальний конфлікт інтересів, не вжив заходів щодо його недопущення та не повідомив, не пізніше наступного робочого дня (27.10.2023), безпосереднього керівника, чим порушив вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.10.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №177 від 26.10.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень, своєму дядьку ОСОБА_4 , не повідомив не пізніше наступного робочого дня (27.10.2023) безпосереднього керівника, про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своїй близькій особі.

ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №177 від 26.10.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 . При цьому ОСОБА_1 , заздалегідь знав, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, але не вжив заходів для його врегулювання.

Так, ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.10.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №177 від 26.10.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

Проте, начальник КЕВ м. Вінниця, при винесенні та підписанні наказу «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» № 177 від 26.10.2023 усвідомлюючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, тобто перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення підписавши наказ, вчинив відповідну дію чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме «не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів»;

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що перше - приватний інтерес наявний; друге - він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; третє - така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 , зацікавлений надати виплату своїй близькій особі.

Таким чином, начальник КЕВ м. Вінниця ОСОБА_1 , являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.10.2023 видав та підписав наказ «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» №177 від 26.10.2023, згідно якого надано доплату у розмірі 800 гривень своєму дядьку ОСОБА_4 , вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану виплату він надав своєму дядьку ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні винуватість у вчиненні правопорушення не визнав і суду пояснив, що він не знав про наявність обмежень щодо неможливості підпорядкування дядька. Однак розмір премії він не визначає, оскільки останній визначений колективним договором та відомчими наказами. Щодо укладення договір про поставку та установку кондиціонерів - ця пропозиція була найкращою і поставник зобов`язувався здійснити установку кондиціонерів безкоштовно. Внаслідок його дій шкода інтересам держави заподіяна не була.

Прокурор в судовому засіданні вважав за доцільне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої чинним законодавством України.

Захисник Заболотного О.О. вважає, що провадження у справі має бути закрите, оскільки наданими суду матеріалами не доведений факт наявності у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, а відповідальність за неповідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів не передбачена.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора та захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд дійшов до такого висновку.

Згідно зі статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КпАП) завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 280 КпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд враховує, що частиною другою статті 251 КпАП регламентовано, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З диспозиції частини першої статті 172-7 КпАП випливає, що відповідальність за даною нормою настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

З наданих суду матеріалів справи випливає, що відповідно до наказу №19 від 15.06.2023 начальника Одеського квартирно-експлуатаційного управління полковника ОСОБА_2 , полковник ОСОБА_1 був призначений на посаду начальника квартирно-експлуатаційного відділу міста Вінниця з 15.06.2023, а тому ОСОБА_1 , являється військовою посадовою особою, в силу підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII, суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону.

Згідно з Положенням КЕВ м. Вінниця, яке затверджено наказом начальника Одеського КЕУ від 27.06.2023 №54:

Пункт 1 КЕВ м. Вінниці є державною установою, яка створена з метою організації виконання завдань з питань інженерно-інфраструктурного забезпечення військових частин, закладів, установ та організації ЗСУ у Вінницькій області.

Керівництво КЕВ м. Вінниця здійснюється Командуванням Сил логістики ЗСУ через центральне управління інженерно-інфраструктурного забезпечення та Одеське КЕУ.

пункт 8 Начальник КЕВ м. Вінниця:

- здійснює керівництво КЕВ м. Вінниця, організовує та контролює його повсякденну діяльність;

- організовує оцінку корупційних ризиків у діяльності КЕВ м. Вінниця та здійснює відповідні антикорупційні заходи;

- приймає на роботу та звільняє з роботи працівників КЕВ м. Вінниця у визначеному законодавством порядку, заохочує та притягує до відповідальності підпорядкованих військовослужбовців та працівників;

- укладає договори відповідно до чинного законодавства;

- в межах своїх повноважень видає накази, доручення, організовує і контролює їх виконання та здійснює інші заходи, спрямовані на виконання КЕВ покладених на нього завдань і функцій.

пункт13 КЕВ м. Вінниця є юридичною особою, веде самостійний баланс, має реєстраційні рахунки у відділеннях Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, а також інші печатки та штампи, необхідні для забезпечення діяльності установи та самостійно несе відповідальність за свою діяльність.

А тому ОСОБА_1 , наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та статтею 3 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України (далі - Статут), затвердженого Законом України №548-XIV від 24.03.1999, військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із оборонною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховуються громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Відповідно до вимог згаданого Статуту та статей 2,3 наведеного Закону, ОСОБА_1 , є військовослужбовцем Збройних Сил України - державним службовцем, який уповноважений на виконання функцій держави. При цьому , він зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, знати й зразково виконувати свої службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою, сумлінно вивчати військову справу, виконувати накази командирів (начальників), бути готовим до виконання завдань, пов`язаних із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військові посадові особи - це військовослужбовці, які обіймають штатні посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або які спеціально уповноважені на виконання таких обов`язків згідно із законодавством.

Відповідно до Вступу Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України, його дія поширюється на військовослужбовців в тому числі Збройних Сил України.

Згідно зі статтею 28 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України єдиноначальність є одним із принципів будівництва і керівництва Збройними Силами України і полягає, у тому числі в наданні начальникові права одноособово приймати рішення, віддавати накази.

Згідно з Положенням «Про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки» Затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до статті 126 Статуту командир відділення, окрім іншого, зобов`язаний: підтримувати бойову готовність особового складу, озброєння і техніку відділення; знати, дотримуватися особисто та забезпечувати неухильне дотримання підлеглим особовим складом норм міжнародного гуманітарного права; навчати і виховувати особовий склад відділення, безпосередньо проводити заняття з бойової підготовки, тренування, спрямовані на підвищення рівня індивідуальної підготовки військовослужбовців та рівня їх фізичної підготовленості; забезпечувати додержання особовим складом відділення військової дисципліни, виконання правил носіння військової форми одягу, доповідати головному сержантові взводу про застосовані ним заохочення і накладені на військовослужбовців відділення стягнення; організовувати здійснення заходів із зміцнення здоров`я особового складу відділення, їх фізичної тренованості та загартованості, своєчасно доповідати головному сержантові взводу про захворювання військовослужбовців; виховувати поважне ставлення особового складу відділення до військової служби та свого військового фаху, розвивати в них патріотичні почуття та моральну готовність до захисту держави; проводити індивідуально-виховну роботу з військовослужбовцями відділення; забезпечувати правильне зберігання і експлуатацію озброєння, техніки та іншого майна відділення; проводити підготовку особового складу, озброєння, техніки та іншого майна відділення до занять (стрільб, навчань), виконання завдань за призначенням; контролювати наявність озброєння і техніки протягом занять (навчань), виконання завдань за призначенням; перевіряти наявність особового складу та наявність, стан і комплектність озброєння, техніки, боєприпасів, навчально-тренувальних, імітаційних та бойових засобів, іншого майна після закінчення занять (стрільб, навчань), виконання завдань за призначенням; забезпечувати дотримання військовослужбовцями відділення правил безпеки під час користування зброєю і технікою, її обслуговування, заходів з безпеки на заняттях (стрільбах, навчаннях), під час ремонтних та господарських робіт, перевіряти, щоб після занять (стрільб, навчань) у підлеглих не залишалося боєприпасів, гранат, запалів, вибухових речовин.

Крім цього, відповідно до статті 16 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України командир відділення, головний сержант (заступник командира) взводу мають право застосовувати заохочення, передбачені пунктами "а"-"б-1" статті 15 цього Статуту.

Згідно статті 49 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України командир відділення, головний сержант (заступник командира) взводу мають право застосовувати стягнення, передбачені пунктами "а"-"г" статті 48 цього Статуту.

Отже, відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII ОСОБА_1 , є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, а саме є військовою посадовою особою Збройних Сил України.

Так, згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до абзацу одинадцятого частини першої статті 1 Закону № 1700-VII реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, що зазначено у абзаці 10 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до наказу №11 від 22.01.2014 начальника КЕВ м. Вінниця, ОСОБА_3 , було прийнято на роботу з 22.01.2014, ОСОБА_4 сторожем групи сторожової охорони в/м № НОМЕР_2 АДРЕСА_2 .

Відповідно до актових записів №5070 від 19.11.1984, №14 від 22.02.1955, №10 від 13.03.1961, ОСОБА_4 являється рідним дядьком ОСОБА_1 .

Відповідно до листа №573/1079 від 27.11.2023, начальника КЕВ м. Вінниця Олександра Заболотного, останній повідомив про конфлікт інтересів відносно свого дядька ОСОБА_4 лише 27.11.2023.

Проте, ОСОБА_1 , перебуваючи начальником КЕВ м. Вінниця, вчинив та продовжив вчиняти дії щодо неповідомлення про реальний конфлікт інтересів під час видання наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» своєму дядьку, сторожу ОСОБА_4 .

24.07.2023 ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком.

ОСОБА_1 написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №143 від 25.08.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №160 від 26.09.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №161 від 26.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця за ІІІ квартал 2023 року» згідно якого виплачено виплату у розмірі 3153 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 22.09.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №163 від 27.09.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

24.07.2023 ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №129 від 27.07.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 20.07.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №130 від 27.07.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м. Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №143 від 25.08.2023 «Про виплату доплати за підтримку постійної бойової готовності працівникам КЕВ м. Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 50 відсотків від посадового окладу ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону;

ОСОБА_1 , написав резолюцію на рапорті від 21.08.2023 року, поданий начальником охорони (сторожової) КЕВ м.Вінниця Ігорем Курбатовим, який став підставою для видачі наказу №146 від 30.08.2023 «Про преміювання особового складу працівників КЕВ м.Вінниця» згідно якого виплачено виплату у розмірі 800 гривень ОСОБА_4 , який є його дядьком та близькою особою відповідно до статті 1 Закону.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, зауважила, що ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності, оскільки його діяння не охоплюється складом правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 КпАП.

Зокрема, захисник зауважила, що приписи КпАП у сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції» свідчать, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Тому, на переконання захисника, хоча приписами статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачений обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за частиною першою статті 172-7 КпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Натомість чинним законодавством не передбачена адміністративна відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

Оцінюючи зазначені твердження захисника, суд вважає за доцільне зауважити таке.

За змістом абзацу одинадцятого частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII) правопорушення, пов`язане з корупцією це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

У рішенні 06.10.2010 № 21-рп/2010 Конституційний Суд України (пункт 3.2.2.) зазначив на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміну «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія зазначеного Закону, є в тому числі військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки.

За змістом пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вище суд зазначив, що частиною першою статті 172-7 КпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому з пункту 2 примітки до статті 172-7 КпАП випливає, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень, що також визначено в абзаці тринадцятому статті 1 Закону № 1700-VII.

Відповідно до визначення, наданого у абзаці дев`ятому статті 1 Закону № 1700-VII потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з визначенням, наданим у абзаці дванадцятому статті 1 Закону № 1700-VII приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Зі змісту роз`яснень, наданих у абзаці тринадцятому статті 1 Закону № 1700-VII реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

У пункті 2.2 методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції (з додатками), затверджених наказом НАЗК від 02.04.2021 № 5 (далі - Рекомендації), приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. Разом з тим, у цьому ж пункту Рекомендацій зазначено, що закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

Суд вважає за доцільне зауважити, що зі змісту абзацу третього частини першої статті 3 Закону № 1700-VII випливає, що близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Вирішуючи питання щодо наявності в діяння ОСОБА_1 ознак реального конфлікту інтересів, суд вважає за доцільне також зауважити таке.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - ВССУ) в інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 (далі - Лист) надав роз`яснення, зі змісту яких випливає таке.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у частині першій статті 1 Закону № 1700-VII, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29.04.2016 № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, як зазначив ВССУ, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Оспорюючи факт наявності у діях ОСОБА_1 ознак реального конфлікту інтересів, захисник зауважила, що ОСОБА_1 фактично був обмежений у виконані своїх дискреційних повноважень під час підписання наказу про преміювання ОСОБА_4 . Разом з тим, з досліджених у судовому засіданні матеріалів випливає, що ОСОБА_1 накладаючи резолюцію на рапортах, які стали підставою для видачі наказу про преміювання ОСОБА_4 , а також підписуючи договори купівлі-продажу з ОСОБА_5 діяв саме в умовах реального конфлікту інтересів, застереження про що наявне у статті 3 Закону № 1700-VII. При цьому суд враховує, що наданими захисником копіями документів, зміст яких прокурором в судовому засіданні оспорений не був, випливає, що розмір преміювання визначений Колективним договором. Однак, суд вважає за доцільне зауважити, що протоколи про адміністративне правопорушення були складені саме у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів. Саме тому суд посилання захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на наведені вище обставини, які на її переконання унеможливлюють притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оцінює критично.

При цьому суд вважає слушними твердження захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в частині того, що накази про преміювання ОСОБА_4 у період часу з 02.10.2023 по 25.11.2023 були підписані не ОСОБА_1 , а ОСОБА_6 . Тому твердження захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в частині того, що ОСОБА_1 не міг вчинити правопорушення, а саме накласти резолюції на рапортах від 20.10.2023, який став підставою для видачі наказу № 173 від 23.10.2023, № 177 від 26.10.2023 (протоколи № 63, 64, 65, 66) теж слід визнати слушними. Відповідно провадження у справі в цій частині має бути закрите на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КпАП.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що в судовому засіданні був підтверджений факт неповідомлення ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів (протоколи № 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62) під час накладання резолюції на рапортах, які стали підставою для преміювання ОСОБА_4 , а також під час підписання договорів купівлі-продажу товарів № 6228 від 29.08.2023 з ОСОБА_5 (протоколи № 76, 68). Саме тому, на переконання суду, діянні ОСОБА_1 в цій частині (протоколи № 49, 51, 53, 55, 57, 59 61, 67) охоплюється складом правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 КпАП, за ознаками неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також частиною другою статті 172-7 КпАП, за ознаками вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (протоколи № 50, 52, 54, 56, 58, 60, 62, 68).

Вирішуючи питання щодо виду та міри адміністративного стягнення, необхідного і достатнього для виправлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд враховує, що згідно з наданими матеріалами ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності притягнутий не був. Обставини, що обтяжують чи пом`якшують покарання, судом встановлені не були. Саме тому з огляду на встановлені обставин справи, суд вважає за доцільне застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу з урахуванням приписів статті 36 КпАП.

Згідно зі статтею 40-1 КпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено стягнення, справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 172-7, 283, 284 КпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою та частиною другою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення з урахуванням приписів частини другої статті 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень на користь держави.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Провадження у справі в частині притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за фактом накладення резолюції на рапортах від 20.10.2023, які стали підставою для видачі наказів № 173 від 23.10.2023, № 177 від 26.10.2023, - закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: