Провадження № 3/761/2164/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Антонюк Марина Станіславівна, за участі особи, стосовно якої складено протокол ОСОБА_1 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. мала Супоївка Київської області, громадянина України, пенсіонера, який має інвалідність ІІ групи, здобув середню освіту, не працює, одружений, має на утриманні 2 неповнолітніх дітей, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

04 листопада 2023 року о 16 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, площа Галицька, 2, ОСОБА_1 показував непристойні жести громадянам та нецензурно висловлювався в їх сторону, що ображало їх честь та гідність.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні 04.01.2024 ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнав та зазначив, що після отриманих травм та контузії достовірно не пам`ятає події 04.01.2023 року, а тому, не може точно стверджувати чи вчиняв протиправні дії.

Так, постановою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.01.2024 матеріали провадження стосовно ОСОБА_1 були направлені на доопрацювання з метою встановлення інформації щодо перебування останнього на момент вчинення адміністративного правопорушення в стані неосудності.

У свою чергу, у судове засідання, призначене на 13.03.2024 ОСОБА_1 не прибув, жодних клопотань, у тому числі про відкладення, на адресу суду не надходило.

При цьому суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»). Однак, ОСОБА_1 до суду не прибув, своїм правом взяти участь у судовому розгляді не скористався.

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 завчасно та належним чином був повідомленим про час та дату розгляду справи, клопотань про відкладення судового розгляду до суду не направляв, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суддя вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Ретельно дослідивши матеріали провадження стосовно ОСОБА_1 , суддя прийшла до таких висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення згідно з вимогами ст. 245 КУпАП є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, ст. 280 КУпАП встановлює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У свою чергу, ч. 1 ст. 251 КУпАП закріплює, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується зібраними матеріалами справи про адміністративне правопорушення в їх сукупності, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №303399 від 04.11.2023, складеним стосовно ОСОБА_1 ; даними протоколу затримання серії АЗ №109539 від 04.11.2023, відповідно до якого ОСОБА_1 був затриманий у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП; письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 04.11.2023; рапортом інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №3 полку №1 УПП в м. Києві ДПП старшого лейтенанта поліції Геращенка Н. від 04.11.2023 року.

Водночас, суддя звертає увагу, що постановою від 04.01.2024 матеріали справи стосовно ОСОБА_1 були направлені до УПП в м. Києві ДПП для проведення додаткової перевірки щодо обставин, які мали місце 04.11.2023, та з`ясування чи перебував ОСОБА_1 у стані неосудності в момент вчинення дій, зазначених у складеному стосовно нього протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 20 КУпАП не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення протиправної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тимчасового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

У свою чергу, із письмових пояснень щодо доопрацювання адміністративного матеріалу на виконання постанови суду старшого інспектора ВАП Засунько В.В. від 16.02.2024 вбачається, що остаточне рішення про неосудність особи приймається судом, однак, таке рішення стосовно ОСОБА_1 в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутнє.

Таким чином, надані суду на розгляд матеріали не містять даних про перебування ОСОБА_1 у стані неосудності під час вчинення інкримінованого йому протиправного діяння.

Отже, у суду відсутні підстави для висновку про те, що ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності на підставі ст. 20 КУпАП, оскільки не доведено, що під час вчинення протиправної дії був у стані неосудності.

Таким чином, встановлені судом обставини в їх сукупності свідчать про те, що ОСОБА_1 є винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП України, якщо справи про адміністративне правопорушення відповідно до цього кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Так, враховуючи, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення 04.11.2023, то строк притягнення його до адміністративної відповідальності спливає 04.02.2024 року.

При цьому, суддя звертає увагу, що матеріали провадження стосовно ОСОБА_1 після дооформлення надійшли із УПП в м. Києві ДПП до Шевченківського районного суду міста Києва 22.02.2024 та передані судді Антонюк М.С. для подальшого розгляду 27.02.2024, тобто після спливу тримісячного строку, упродовж якого на особу може бути накладено адміністративне стягнення.

Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП України.

Таким чином, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення провадження у справі стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст. 1, 9, 38, ч. 1 ст. 173, 245, п. 7 ст. 247, 251, 280 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя Шевченківського

районного суду міста Києва М.С. Антонюк