Справа № 141/175/24
Провадження № 33/801/468/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Климчук С. В.
Доповідач: Голота Л. О.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Голота Л. О.,

розглянувши апеляційну скаргу захисника Варцаби Сергія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Оратівського районного суду Вінницької області від 23.04.2024 року по справі № 141/175/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , генерального директора ТОВ «Оратівлатінвест», за частиною першою статті 163-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою Оратівського районного суду Вінницької області від 23.04.2024 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят гривень) 00 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок) в дохід Державного бюджету України.

Як зазначено в постанові суду, при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Оратівлатінвест» з питань оподаткування доходів, отриманих нерезидентом «Agroprosperis 2 Limited» встановлено ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме вимог п.103.2 п. 103.3 ст.103, пп.141.4.2 п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України від 2.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого занижено податок з доходів нерезидентів із джерелом їх походження з України за період з 1.01.2017 по 31.12.2019 на загальну суму 15835492 грн, в тому числі за 2017 рік у сумі 7483001 грн, за 2018 рік у сумі 4154114 грн, за 2019 рік у сумі 4198377 грн.

Не погоджуючись з постановою суду, захисником Варцабою С. А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано 7.05.2024 року апеляційну скаргу (вх. №900/24), в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповноту з`ясування обставин справи, невідповідність висновків суду, викладених в постанові, фактичним обставинам справи, просить постанову суду скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку, встановленого статтею 38 КУпАП або за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Основними доводами апеляційної скарги є те, що висновки суду ґрунтуються на протоколі про адміністративне правопорушення та акті перевірки. Однак висновки викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків (постанова ВС від 8.09.2020 по справі № 811/2893/14). Станом на дату подання апеляційної скарги податковим органом не сформовано та не надіслано на адресу ТОВ «Оратівлатінвест» жодного податкового повідомлення-рішення за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки товариства з питань дотримання вимог податкового законодавства при оподатковуванні доходів нерезидентів із джерелом їх походження з України по взаємовідносинах «Agroprosperis 2 Limited» (Республіка Кіпр) за період діяльності з 1.01.2017 по 31.12.2019.

Зібрані у справі докази не доводять вину ОСОБА_1 ..

Порушення щодо ведення податкового обліку, перераховані в акті документальної позапланової перевірки, відбулись в конкретному податковому періоді, а саме : 1.01.2017 - 31.12.2019, тому на момент розгляду справи закінчились строки накладення стягнення.

Висновок податкового органу про відсутність у платника податку права на зменшення платником податку ставки податку процентного доходу сплаченого на користь «Agroprosperis 2 Limited» може бути підставою для донарахування платнику податку відповідної суми податку шляхом направлення на адресу платника податку відповідного податкового повідомлення-рішення, яке в свою чергу може бути оскаржене платником податку в судовому порядку. Відповідного податкового повідомлення-рішення станом на дату подання апеляційної скарги не надходило ОСОБА_1 ..

Судом першої інстанції не досліджувалась ні самі додатки ПН до Податкової декларації з податку на прибуток підприємства, ні факт надсилання на адресу ТОВ «Оратівлатінвест» податкового повідомлення-рішення та відповідно його оскарження в адміністративному чи судовому порядку.

29.05.2024 захисником Варцаба С. А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано заяву (вх № 5437) про розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 та його захисника.

Неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб (частина шоста статті 294 КУпАП).

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частиною сьомою статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Висновок суду першої інстанції про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП зроблено судом першої інстанції на підставі наступних доказів :

-протоколу про адміністративне правопорушення серії № 293/02-32-23-00 від 29.02.2024, складеного головним державним інспектором ГУ ДПС у Вінницькій області Волкотруб І. В. /а. с. 1/.

-акту документальної позапланової виїзної перевірки дотримання вимог податкового законодавства, з питань оподаткування доходів отриманих нерезидентом «Agroprosperis 2 Limited» (Республіка Кіпр) із джерелом їх походження з України за період діяльності з 1.01.2017 по 31.12.2019 від 29.02.2024 року № 8544/02-32-23-00-09/35110779 /а. с. 2-24/.

Згідно з частиною другою статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції вважає, що висновки суду першої інстанції про доведеність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП зроблені за неповного з`ясування обставин справи, неправильного застосування норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права, зазначені висновки ґрунтуються на припущеннях, що є недопустимим, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозиція частини першої статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі (частина перша статті 256 КУпАП).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова ВС від 20.05.2020 у справі № 524/5741/16-а).

Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в податкових органах, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення, розгляду справ про адміністративні правопорушення податковими органами, ведення діловодства у справах про адміністративні правопорушення, а також забезпечення належного розгляду скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення, встановлено Інструкцією з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 02.07.2016 № 566, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 27.07.2016 за № 1046/29176 (далі Інструкція).

Згідно з пунктом 15, 16 розділу ІІ Інструкції до протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення. Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений Протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До Протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в податкових органах та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» (Заява N 63566/00) від 18.07.2006 суд зобов`язаний оцінити кожен специфічний, доречний та важливий аргумент, а інакше вони не виконують свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог закону суддя зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи, а в постанові проаналізувати досліджені докази і дати їм відповідну оцінку. Неповнота і поверховість дослідження обставин справи та порушення прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на захист є безумовною підставою для скасування постанови суду.

Всупереч вимогам статті 283 КУпАП постанова судді не містить основних обов`язкових елементів, наявність яких свідчить про повноту і об`єктивність з`ясування всіх обставин справи. Зокрема, у справі відсутні дані, які б характеризували об`єктивну і суб`єктивну сторони адміністративного правопорушення, за вчинення якого ОСОБА_1 притягнутий до відповідальності.

Судом не враховано і не надано належної оцінки тій обставині, що, всупереч вимог статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не вказана суть вчиненого правопорушення та конкретні дії останнього, як керівника ТОВ «Оратівлатінвест», які призвели до зазначених у цьому протоколі порушень. Ані з протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ані з наявних матеріалів справи не вбачається, які ж саме дії/бездіяльність вчинені останнім, у чому полягає його вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Особа, що складала протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому полягають) з посиланням на норму спеціального Закону.

Тож, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містить викладення об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено частиною першою статті 163-1 КУпАП, із викладом фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення, його винуватість у вчиненні інкримінованого останньому правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наданий суду акт від 29.02.2024 № 8544/02-32-23-00-09/ 35110779 не є беззаперечним доказом наявності вини особи, яка притягається до відповідальності, оскільки у відповідності до вимог часини першої статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд повинен безпосередньо встановити факт порушення податкового обліку для підтвердження чи спростування наявності в діях особи адміністративного правопорушення.

Вірно визначивши об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, суд першої інстанції не звернув уваги, що положення даної норми застосовуються саме у разі доведення одного із факту: 1) відсутності податкового обліку; 2) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З матеріалів справи, а саме акту документальної позапланової виїзної перевірки від 29.02.2024 року вбачається, що у період, який перевірявся, ТОВ « Оратівлатінвест» був платником:

Єдиного податку четвертої групи;

Податку з доходів нерезидента із джерелом походження з України;

Податку на додану вартість;

Екологічного податку;

Земельного податку;

Транспортного податку з юридичних осіб;

Податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки;

Єдиного соціального внеску;

Податку з доходів фізичних осіб;

Військового збору;

Орендна плата з юридичних осіб

/ а.с.3/

У свою чергу, податковий облік це підсистема бухгалтерського обліку, яка за встановленими державою правилами формує інформацію про нарахування та сплату податків і зборів відповідним державним органам, основним завданням якого є контроль за правильністю, своєчасністю і повнотою нарахування та сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Податковий кодекс України розглядає податковий облік як систему обов`язкових форм і методів відображення платниками податків результатів господарської діяльності або інших об`єктів, які пов`язані з визначенням податкових зобов`язань з відповідних податків та зборів (обов`язкових платежів).

Сутністю податкового обліку є господарсько-фінансові відносини, що виникають при нарахуванні та сплаті податків і зборів (обов`язкових платежів), тобто між державними податковими органами і юридичними та фізичними особами, щодо податків і обов`язкових платежів до бюджетів усіх рівнів.

Метою ведення податкового обліку є надання повної і достовірної інформації державі (в особі податкових органів), що забезпечує визначення сум податків і зборів (обов`язкових платежів), складання звітності для контролю сум нарахованих податків. Кінцевою метою податкового обліку є акумулювання грошових коштів для поповнення бюджету.

Основними завданнями податкового обліку є: контроль за сплатою податків і зборів (обов`язкових платежів) до бюджетів різних рівнів; достовірне і своєчасне визначення сум податків та зборів (обов`язкових платежів), належних до сплати в бюджет усіх рівнів; контроль за своєчасним складанням і наданням податкової звітності; контроль за дотриманням податкового законодавства і нормативно-правових документів, що регулюють правила ведення податкового обліку та складання податкової звітності.

Отже, при встановленні у діях особи складу адміністративного правопорушення, визначеного ст. 163-1 КУпАП доведенню підлягає або факт відсутності на товаристві податкового обліку, або ж факт порушення керівником чи іншими посадовими особами встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема не подання або несвоєчасне подання аудиторських висновків.

Суд звертає увагу, що за період, який перевірявся, законом визначалася різна форма ведення податкового обліку щодо окремих платників податку, об`єкту оподаткування, бази оподаткування, тощо.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 8.09.2020 у справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Наявний у матеріалах справи Акт перевірки від 29.02.2024 року, а також протокол про адміністративне порушення не містять у своєму змісті посилання у чому полягало порушення при веденні товариством податкового обліку та якого саме документу не було складено чи надано перевіряючому органу ( книги обліку доходів, податкової декларації платника єдиного податку, звітів, тощо).

Визнавши ОСОБА_1 виним за обставинами вказаними в Акті перевірки, які зводяться до виявлення факту порушення ТОВ «Оратівлатінвест» п. 103.2 п. 103.3 т.103, п.п. 141.4.2 п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України, а саме що при здійснені виплат на користь нерезидента «Agroprosperis 2 Limited» (Республіка Кіпр) доходів із джерелом їх походження з України, не утримано податок з таких доходів за ставкою у розмірі 15 % від їх суми та за їх рахунок, та не сплачено до бюджету під час такої виплати податок на загальну суму 15835 492 грн , наслідком яких є відповідальність визначена Податковим кодексом України ( складення податкового повідомлення рішення, тощо) , суд першої інстанції не врахував принцип юридичної визначеності, який полягає в тому, що особа не може бути притягнута до юридичної відповідальності двічі за одне й те саме правопорушення.

Під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган. Обов`язок доведення правомірності нарахування або прийняття будь-якого іншого рішення контролюючим органом у судовому оскарженні встановлюється процесуальним законом (п. 56.4 ст. 56 ПК України).

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили (п. 56.18 ст. 56 ПК України).

Отже, якщо за результатами податкової перевірки складено акт, який містить висновки про встановлення факту недотримання чинного законодавства при виплаті доходів із джерелом їх походження з України на користь нерезидента, контролюючим органом приймається повідомлення-рішення, у якому ним визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити, тоді як адміністративна відповідальність за ст. 163-1 КУпАП наступає не за невірно зазначену інформацію у податковому обліку, а лише за не ведення такого обліку чи порушення порядку його ведення.

У протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначив, що платник податків не погоджується з висновками акту перевірки. Суму донарахування в законодавчо встановлені строки буде оскаржено в адміністративному і судовому порядку.

З огляду на зазначене, при відсутності інших доказів, сам лише акт документальної перевірки, без чіткого зазначення у чому полягає порушення порядку ведення податкового обліку, не може бути підставою для беззаперечного висновку про наявність в діях посадової особи платника податку порушення передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Суд першої інстанції на дані обставини уваги не звернув, що призвело до ухвалення помилкової постанови за результатами розгляду справи.

Суд першої інстанції не надав оцінки тій обставині, що до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено документи, які стали підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Оратівлатінвест» (копії направлень, виданих ГУ ДПС у Вінницькій області від 16.02.2024 № 964 та від 16.02.2024 № 965), що не дозволяє констатувати той факт, що сама перевірка, як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, проводилась у порядку, передбаченому законом. Також, вказавши про допущення особою порушення визначеного ст. 103 та ст. 141 ПК України, головним державним інспектором не зазначено в протоколі в якій редакції кодексу були враховані дані норми.

Так, у постанові суд першої інстанції керувався нормами ст. 141 Податкового Кодексу, в редакції, що діяла станом на час розгляду справи, а не в редакції, що діяла на час періоду, який перевірявся.

Суд, зберігаючи безсторонність позбавлений можливості самостійно збирати докази на користь будь-якої із сторін провадження.

У КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Згідно з частиною другою статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Відповідно до частини восьмої статті 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що необхідних доказів, які підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого правопорушення, винність в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, суду не надано, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Керуючись статтею 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника Варцаби Сергія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Постанову Оратівського районного суду Вінницької області від 23.04.2024 року по справі № 141/175/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за частиною першою статті 163-1 КУпАП, скасувати, а провадження у справі закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Л. О. Голота