Справа № 308/8086/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли із Закарпатського рибоохоронного патруля Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, особу встановлено на підставі паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Перечинським РВ УМВС 23.10.1998, місце проживання: АДРЕСА_1 , тракторист у ДП «Ужгородське військове лісництво», реєстраційний номер облікової картки - НОМЕР_2 , -

за ч.2 ст.90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення №015451 від 21.03.2024, 21.03.2024 о 13 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 , в ДП «Ужгородське військове лісництво» квартал 4 виділ 6 погіршив середовище (зростання) рослин, яких види занесені до Червоної книги України. Дії гр. ОСОБА_1 за порушення ст. 5 Закону України «Про рослинний світ» кваліфіковані за ч.2 ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 постановлено матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 90 КУпАП повернути для належного оформлення до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у зв`язку з наявністю недоліків: у протоколі про адміністративне правопорушення не чітко зазначено, які конкретно дії, передбачені у диспозиції ст. 90 вчинила особа, чим допустила адміністративне правопорушення, у протоколі не конкретизовано правову кваліфікацію правопорушення, а саме не зазначено за якою частиною статті 90 КУпАП особа підлягає відповідальності, не повністю вказано місце вчинення правопорушення.

Після доопрацювання до матеріалів справи додано лист в.о. начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області М.Павлишинця, згідно якого встановлено, що під час проведення заходу рейдової роботи з контролю за збереженням та попередженням знищення ранньовесняних видів рослинного світу, занесених до Червоної книги України, на підставі статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області Морозом Р.М. складено протокол № 015451 від 21 березня 2024 року про те, що ОСОБА_1 порушено вимоги щодо охорони видів рослин, занесених до Червоної книги України, - погіршено середовище зростання видів рослин, види яких занесені до Червоної книги України, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно ч.2 статті 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Місцем вчинення правопорушення зазначено територія лісового фонду Державного підприємства «Ужгородське військове лісництво» в с. Оріховиця Оноківської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області.

В судове засідання ОСОБА_1 з`явився, обставини, викладені в протоколі частково визнав, зазначив, що він працює лісником і на момент складання протоколу виконував свою безпосередню роботу по вирубці і чистці лісу.

Заслухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ч. 2 ст.90 КУпАП передбачає відповідальність за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП полягає в порушені за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин.

Вказана норма закону є бланкетною, тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті адміністративного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретної норми нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

В рішенні Конституційного Суду України від 19.04.2000 у справі № 6-рп/2000 визначено, що основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний і конкретизований зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює правову норму більш конкретним змістом.

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серія №015451 від 21.03.2024 ОСОБА_1 ставиться у вину, що він 21.03.2024 о 13 год. 30 хв. ОСОБА_1 , в ДП «Ужгородське військове лісництво» квартал 4 виділ 6 погіршив середовище (зростання) рослин, яких види занесені до Червоної книги України.

Однак, з наявних у справі доказів не надається можливим встановити що мало місце погіршення середовища (зростання) рослин, яких види занесені до Червоної книги України з боку ОСОБА_1 , оскільки не зазначено конкретного пункту нормативно-правового акту (конкретної заборони), який порушено особою, що притягається до адміністративної відповідальності.

Натомість вказано, що ОСОБА_1 порушив вимоги ст.5 Закону України «Про рослинний світ».

Відповідно до статті 5 Закону України «Про рослинний світ» під час здійснення діяльності, яка впливає на стан охорони, використання та відтворення рослинного світу, необхідно дотримуватися таких основних вимог: збереження природної просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності об`єктів рослинного світу; збереження умов місцезростання дикорослих рослин і природних рослинних угруповань; науково обґрунтованого, невиснажливого використання природних рослинних ресурсів; здійснення заходів щодо запобігання негативному впливу господарської діяльності на рослинний світ; охорони об`єктів рослинного світу від пожеж, захист від шкідників і хвороб; здійснення заходів щодо відтворення об`єктів рослинного світу; регулювання поширення та чисельності дикорослих рослин і використання їх запасів з врахуванням інтересів охорони здоров`я населення.

З урахуванням бланкетного характеру диспозиції ч.2 ст.90 КУпАП, посилання в протоколі лише на те, що особою загалом порушено вимоги статті 5 Закону України «Про рослинний світ» без конкретизації пункту та підпункту зазначеного нормативно-правового акту, свідчить про те, що в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито та чітко не вказано змісту та суті адміністративного правопорушення.

Окрім того, з матеріалів справи неможливо встановити предмет вчинення правопорушення.

До протоколу також не надано жодних доказів того, що ОСОБА_1 було вчинено будь-яке з діянь, передбачених частиною 2 статті 90 КУпАП, зокрема, пояснення свідків даної події, які б могли підтвердити чи спростувати відомості зазначені в протоколі, фото-, відео- чи інших доказів, які б підтвердили відомості, викладені в протоколі.

Згідно приписів ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України», «Берктай проти Туреччини», «Леванте проти Латвії» неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України», суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що діяння, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , а саме: погіршення середовища (зростання) рослин, види яких занесені до Червоної книги України матеріалами справи не доведене, його вина не підтверджена.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на що, провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 90 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 9, 184, 221, 245, 280, 283-284, 289, 291 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.2 ст. 90 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя І.О. Шепетко