Провадження №: 3/336/3527/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області та Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, який не працює, проживає (згідно протоколу) за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,-

за ч.1 ст. 160 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

02.05.2024 о 15.21 годині, ОСОБА_1 , біля будинку №56-А по вул. Моторобудівників в м. Запоріжжі здійснював торгівлю з рук у невстановленому місці та без дозвільних документів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.160 КУпАП.

ОСОБА_1 , згідно письмових пояснень, наданих у протоколі від 02.05.2024, провину у вчиненому правопорушенні визнав, зазначив, що «торгував у зв`язку з скрутним матеріальним становищем» а тому суд не вбачає підстав відкладати розгляд справи, оскільки правопорушник скористався правами, наданими йому чинним законодавством, передбаченими статтею 268 КУпАП, надав пояснення щодо протоколу про адміністративне правопорушення, обставин справи й доказів на їх підтвердження, беручи до уваги той факт, що провину у вчиненому визнав, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності правопорушника, на підставі наявних документів, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення.

Крім того, основною умовою відкладення розгляду справи є - не відсутність у судовому засіданні сторони по справі, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи вище викладене та принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП). Також враховуючи те, що ст.268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.160 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому дотримуючись необхідного балансу між забезпеченням права особи на участь у розгляді справи та самим розглядом з дотриманням як строків розгляду справи судом, так і строку можливого притягнення особи до адміністративної відповідальності, справа розглядається за відсутності правопорушника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисника.

Дослідивши та оцінивши надані по справі докази, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 винен у вчиненні при вище вказаних обставинах правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 160 КУпАП, та підлягає адміністративній відповідальності, а його вина підтверджується дослідженими доказами: протоколом про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності серії ВАВ №906537 від 02.05.2024, рапортом поліцейського чергової частини від 02.05.2024; фотознімками з місця події, копією свідоцтва про народження, РНОКПП та військового квитка, виданих на ім`я правопорушника.

Вказані докази узгоджуються між собою, з них логічно та послідовно вбачаються обставини справи, через що не довіряти їм у суду немає підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина перша статті 9 КУпАП).

Згідно зі ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд встановив, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 160 КУпАП - торгівля в містах з рук на вулицях, площах, у дворах, під`їздах, скверах та в інших невстановлених місцях.

Приймаючи до уваги вищевикладене, враховуючи дані про особу, що притягається до адміністративної відповідальності, а саме те, що ОСОБА_1 провину у вчиненому визнав, до адміністративної відповідальності не притягувався, з`ясувавши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а саме незначну кількість предметів торгівлі, що реалізовувалась, та відсутності шкоди, суд вважає за можливе звільнити останнього від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, у кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 22, 33, 160, 279, 280, 283, 285, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.160 КУпАП і обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі - закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: Н.С. Звєздова