Справа № 206/5637/24
Провадження № 3/206/2449/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Поштаренко О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ФОП, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 156 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №017676 від 22.10.2024, вбачається, що ОСОБА_1 , 22.10.2024 близько о 13 год. 10 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , а саме у кіоску без назви здійснював торгівлю тютюновими виробам без марок акцизного продажу, чим порушив ЗУ «Про державне регулювання виробництва та обігу тютюнових виробіві рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального». Дії ОСОБА_1 , співробітниками поліції кваліфіковані за ч. 1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлявся належним чином. 02 грудня 2024 року до канцелярії суду від захисника-адвоката Стасенка А.А. надійшло клопотання про закриття адміністративного провадження на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.156 КУпАП відносно ОСОБА_1 та заява в якій захисник-адвокат просив суд розглядати справи без його участі та участі ОСОБА_1 . Суд, дослідивши клопотання захисника-адвоката Стасенка А.А. на підставі ст. 268 КУпАП, вирішив розглядати справу без участі ОСОБА_1 та його захисника Стасенка А.А. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 156 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у випадку роздрібної або оптової торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами без ліцензії або марок акцизного збору.

Крім того, санкція ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає обов`язкову конфіскацію товарів та виручки від продажу.

Проте, в матеріалах справи відсутня інформація про виручку від продажу тютюнових виробів, оскільки в протоколі огляду місця події, який додано до адміністративного протоколу, не зазначено місцезнаходження виручки від продажу тютюнових виробів та взагалі не зазначено чи вилучалася виручка від продажу тютюнових виробів, що позбавляє суд можливості об`єктивного розгляду вказаної справи.

Окрім того, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження факту здійснення ОСОБА_1 торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку, а саме відеофіксація на боді-камери поліцейських таких протиправних дій, вилучення грошових коштів (виручки) від продажу товару без марок акцизного податку, фіскальних чеків з РРО про продаж тютюнових виробів, здійснення контрольної закупки, протоколу фіксації отримання особою (закупником) грошових коштів для здійснення контрольної закупки тютюнових виробів без марок акцизного збору.

Крім того, протокол складений співробітниками поліції не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому відсутня інформація про місце проживання свідків правопорушення, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, що позбавляє суд можливості належного виклику останніх до суду для надання показів які в подальшому можуть спростувати або підтвердити обставини викладені в протоколі.

Разом з тим до матеріалів адміністративної справи співробітниками поліції було додано протокол огляду від 22.10.2024 відповідно до якого, вбачається, що у кіоску без назви було виявлено продаж тютюнових виробів без марок акцизного податку всього 830 пачок цигарок на загальну суму 60490 грн., однак є не зрозумілим як співробітником поліції було встановлено загальну вартість вказаних цигарок.

При цьому, у протоколі огляду місця події, який додано до адміністративного протоколу, не зазначено місцезнаходження виручки від продажу тютюнових виробів та взагалі не зазначено чи вилучалася виручка від продажу тютюнових виробів.

Порушення вимог КУпАП, допущені при складанні та оформленні адміністративного протоколу перешкоджають суду правильно, об`єктивно, з додержанням законності розглянути справу і прийняти рішення по суті.

З огляду на наведене, суд не має право самостійно витребовувати докази та документи на підтвердження вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вказаний обов`язок покладений на орган або особу, яка складає відповідний протокол. Це повністю узгоджується з приписами ч. 2 ст. 251 КУпАП, згідно з якими, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Barbera, MessegueandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146), встановлено, що принцип презумпції невинності вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави (рішення від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції»).

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначає, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Отже, під час розгляду адміністративної справи, яка була складена відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 156 КУпАП ані з протоколу про адміністративне правопорушення, ані з долучених доказів, не встановлені обставини щодо вчинення останнім правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що провадження по справі підлягає закриттю та адміністративне стягнення не накладається, судовий збір не стягується, оскільки за вимогамист. 40-1 КУпАПсудовий збір у провадженні про справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 156, 247, 277, 278, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя О.В. Поштаренко