ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/26769/24

Провадження № 33/4820/732/24

Суддя Хмельницького апеляційного суду Матущак М.С., за участю секретаря судового засідання Дюг А.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 та її представника адвоката Самбір О.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою потерпілої ОСОБА_2 на постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 жовтня 2024 року,

в с т а н о в и в :

Цією постановою провадження у справі про притягнення

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , заміжньої, має на утриманні двох малолітніх дітей,

до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Як установлено, ДОП СП ВнП№1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенантом поліції Наскаловим М.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

З нього випливає, що 05 вересня 2024 року о 09 год 00 хв ОСОБА_1 перебувала на вул. Проспект Миру, 44 у м. Хмельницькому, облила кавою, висловлювалася нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Указані дії кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ст.173 КУпАП.

Закриваючи провадження у справі про адміністративне правопорушення суд виходив із того, що дії ОСОБА_1 , зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, жодні докази на підтвердження її вини поза розумним сумнівом відсутні.

В апеляційній скарзі потерпіла ОСОБА_2 просила постанову судді Хмельницького міськрайонного суду від 25 жовтня 2024 року скасувати та постановити нову, якою визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу.

Уважала, що постанова суду першої інстанції є незаконною, необґрунтованою та постановленою з порушенням норм матеріального права.

Зазначала, що місцевий суд не з`ясував усіх обставин, які мають значення для вирішення справи та зробив помилкові висновки, які не відповідають дійсним обставинам справи, що призвело до прийняття помилкового рішення.

Зауважувала, що ОСОБА_1 в судовому засіданні зізналась, що дійсно вилила каву на неї та погрожувала, чим фактично визнала свою вину, вчинила адміністративне правопорушення умисно в публічному місці, на вулиці, біля магазинів, де постійно проходять люди, де є місце для паркування автомобілів. Крім того, вона ображала неї нецензурно. Така поведінка завдала непоправної шкоди її психічному здоров`ю, порушниця проігнорувала її гідність, її одяг був зіпсований, а ОСОБА_1 продовжує насміхатись з неї.

Уважала, що суд першої інстанції помилково зробив висновок, що в діях ОСОБА_1 вбачається порушення етичних норм спілкування та моральних засад суспільних взаємовідносин, однак мотиву порушення громадського порядку і спокою громадян суддею не встановлено.

Стверджувала, що такі висновки суду є неспівмірними з незаконними діями особи, що притягається до відповідальності, з розміром заподіяної шкоди, тягнуть за собою безкарність, покривають винну, протиправну поведінку особи-порушника, що недопустимо в правовій державі.

Вочевидь, ОСОБА_1 абсолютно не розкаюється у вчиненому, вона умисно, цинічно та цілком свідомо, готуючись заздалегідь, вчинила протиправні дії відносно неї.

Учинені ОСОБА_1 дії є винною поведінкою, аби попередити її наступні можливо ще серйозніші витівки, прошу суд притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши потерпілу ОСОБА_2 та її представника адвоката Самбір О.Є. на підтримання доводів апеляційної скарги з викладених у ній мотивів; заперечення проти апеляційної скарги ОСОБА_1 , приходжу до висновку про таке.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя суду першої інстанції має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як убачається з матеріалів справи, суддя першої інстанції при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, вказаних вимог закону не дотримався повною мірою.

Зокрема, на думку апеляційного суду, суд першої інстанції передчасно прийшов до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та закрив провадження у справі, не навівши належних та переконливих доводів.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення ст.251 КУпАП регламентують, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність, встановлена у ст.173 КУпАП, настає за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто, вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця.

Опосередковано громадськими місцями у ст.173 КУпАП також визначаються: вулиці, закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення).

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто, дрібного хуліганства, полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Тобто, з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Дослідивши всі обставини справи, суд апеляційної інстанції встановив, що 05 вересня 2024 року о 09 годині в АДРЕСА_3 , громадянка ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_2 та облила її кавою.

Зокрема, судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці, висловлювалась нецензурною лайкою вчиняла протиправні дії щодо потерпілої ОСОБА_2 в присутності інших громадян, чим порушила громадський порядок і в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №276808 від 23 вересня 2024 року, відповідно до змісту якого 05 вересня 2024 року о 09 годині в АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та облила її кавою;

- рапортом працівника поліції від 05 вересня 2024 року, про те, що о 09 год 32 хв 05 вересня 2024 року на службу 102 надійшло повідомлення про вчинення хуліганських дій ОСОБА_1 до ОСОБА_2

- заявою ОСОБА_3 на ім`я начальника ВП 1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області від 05.09.2024 року про вчинення щодо неї хуліганських дій ОСОБА_1 , які полягали в нецензурних висловлюваннях та протиправних діях, а саме облила кавою чим зіпсувала їй одяг;

- відео та фототаблицями долученими до матеріалів справи.

Не довіряти або сумніватись в правдивості цих доказів у суду апеляційної інстанції підстав немає.

Відтак, апеляційний суд бере й до уваги пояснення ОСОБА_1 , яка визнала факт, що умисно облила кавою ОСОБА_2 .

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності, апеляційний суд приходить до висновку, що своїми умисними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Переглядаючи справу про адміністративне правопорушення в межах поданої апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що матеріали справи містять достатньо доказів, які б вказували, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а складений відносно неї протокол, серед іншого, можна вважати належним доказом вчинення останньою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про закриття провадження щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

При накладенні стягнення суд, дотримуючись положень ст.33-35 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, відсутність обтяжуючих відповідальність обставин, особу ОСОБА_1 , уважає за необхідне застосувати відносно неї адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.173 КУпАП.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за адміністративне правопорушення, апеляційний суд бере до уваги те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір в провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає на час ухвалення судового рішення 605 грн 60 коп.

Керуючись ст.294 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 жовтня 2024 року, якою закрито провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, скасувати.

Прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 грн 60 коп.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

Відповідно до ст.308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду М.С. Матущак