Справа № 149/3695/23
Провадження № 33/801/218/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Войнаревич М. Г.
Доповідач: Шемета Т. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Шемети Т. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_1 на постанову Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, -

в с т а н о в и в:

Постановою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн., стягнуто в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

В постанові суду зазначено, що 24.09.2023 приблизно о 21:45 год по АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 образливо приставав до ОСОБА_1 , в результаті чого спричинив останній тілесні ушкодження, які відповідно до висновку експерта № 40 від 16.10.2023 та наказу № 6 п.2.3.3 Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Не погоджуючись із такою постановою суду, потерпіла ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку 15 лютого 2024 року подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року та прийняти нову, якою матеріали справи повернути до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

В обгрунтування апеляційної скарги посилається на те, що в діях ОСОБА_2 наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України, тому його дії необхідно досліджувати в межах кримінального провадження, у зв`язку з чим матеріали справи необхідно повернути до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області для проведення досудового розслідування.

Одночасно потерпіла ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка була задоволена: постановою Вінницького апеляційного суду від 01 березня 2024 року поновлено потерпілій ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року та призначено її до розгляду (а. с. 63).

Апеляційний суд не бере до уваги письмові пояснення ОСОБА_2 , оскільки з їх змісту вбачається, що вони по суті є апеляційною скаргою останнього, проте він раніше не звертався до суду із апеляційною скаргою.

14 березня 2024 року на адресу Вінницького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_2 про розгляд справи у його відсутність.

В судовому засіданні апеляційного суду представник потерпілої ОСОБА_1 адвокат Покоєвич А. О. підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається на засадах рівності громадян (ст. 248 КУпАП), відкрито (ст. 249 КУпАП) та з оцінкою доказів (ст. ст. 251, 252 КУпАП).

У відповідності до ст. 269 КУпАП у провадженні в справі про адміністративне правопорушення бере участь, зокрема і потерпілий.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 була зазначена як потерпіла, проте суд першої інстанції всупереч вимог ст. 269 КУпАП розглянув справу без повідомлення потерпілої та не вручив (не надіслав) їй копію постанови по справі (що суперечить ч. 1 -3 ст. 285 КУпАП.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статті 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно зі статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення передбачена статтею 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому слід зазначити, що крім таких складових вказаного правопорушення як об`єкт, об`єктивна сторона та суб`єкт правопорушення, обов`язковою складовою є суб`єктивна сторона, тобто відношення особи до вчиненого мета та мотив відповідних дій особи. Що стосується суб`єктивної сторони, то вона характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення 24 вересня 2023 року приблизно о 21:45 год по АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 образливо приставав до ОСОБА_1 , в результаті чого спричинив останній тілесні ушкодження, які відповідно до висновку експерта № 40 від 16.10.2023 та наказу № 6 п.2.3.3 Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до легких тілесних ушкоджень. Вказані дії ОСОБА_2 кваліфіковано, як адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Суд першої інстанції зазначив, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 572846 від 09.11.2023, де викладені обставини адміністративного правопорушення; рапортом від 26.09.2023; заявою про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого; висновком експерта № 40; протоколом допиту свідка; рапортом від 20.10.2023; письмовими поясненнями ОСОБА_2 ; постановою про закриття кримінального провадження; та іншими зібраними у справі доказами.

Разом з тим, перевіривши вказані вище докази, які містяться в матеріалах справи та оцінюючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції поверхово віднісся до розгляд справи, не дав належної оцінки доказам, які містяться у справі у зв`язку з наступним.

З матеріалів справи встановлено наступне:

1) 26 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до начальника Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, просила прийняти та невідкладно зареєструвати заяву про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125, ч.1 ст. 296 КК України і внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (а. с. 5 6);

2) В матеріалах справи наявні письмові пояснення потерпілої ОСОБА_1 , згідно яких ОСОБА_2 забравши в неї дерев`яну палку почав нею здавлювати шию останній, в результаті чого їй було заподіяно тілесні ушкодження (а. с. 7 8);

3) Згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_3 , останній вказав, що його донька ОСОБА_1 розповіла йому, що 24 вересня 2023 року біля гаражу їхній сусід ОСОБА_2 душив її палицею (а. с. 11-12);

4) Як вбачається з висновку експерта № 40 у ОСОБА_1 було виявлено закриту тупу травму гортані (синець на шиї, травматичний ларингіт), яка належить до легких тілесних ушкоджень, що спричинила короткочасний розлад здоров`я тривалістю понад шість днів, але не більше як три тижні (21 день), згідно «Наказу № 6 п. 2.3.3., правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень». Також у ОСОБА_1 було виявлено тілесні ушкодження у вигляді синців на лівому плечі та тулубі, які належать до легких тілесних ушкоджень, згідно «Наказу № 6 п. 2.3.3., правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень». Всі вище вказані тілесні ушкодження, виникли від дії твердого тупого предмета чи від дії об такий, давністю утворення можливо в строк вказаний у постанові про призначення експертизи (а. с. 9 10);

5) Постановою дізнавача сектору дізнання Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майором поліції Т.М. Новак від 31 жовтня 2023 року, кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 26.09.2023, закрито у зв`язку з встановленням відсутності в діянні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України (а. с. 16-18).

6) Після закриття кримінального провадження 09 листопада 2023 року було складено протокол про адмінстративне правопорушення серії ВАВ № 572846 (а. с. 2).

Отже, висновок експерта (а.с. 9 10) підтверджує наявність у ОСОБА_1 легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Наявність таких ушкоджень у потерпілої не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відповідальність за нанесення легкого тілесного ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я, передбачена (за наявності умислу) частиною 2 статті 125 КК України.

Відповідно доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що в діях ОСОБА_2 вбачається можливий склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України знайшли своє підтвердження в ході апеляційного розгляду.

Відповідно до статті 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься, зокрема при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного, апеляційний суд виснує, що в порушенні, зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 572846, вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, тому постанова Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року підлягає скасуванню, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрити.

У відповідності до частини 6 статті 284 КУпАП, копія постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження, надсилається заявнику, потерпілому, прокурору.

Оскільки апеляційний суд не володіє інформацією чи було направлено постанову дізнавача сектору дізнання Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції Т. М. Новак прокурору, до повноважень якого відноситься перевірка її законності та обґрунтованості, приходжу до висновку, що в даній справі, матеріали слід передати прокурору в порядку ст. 253 КУпАП, а не органу дізнання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 253, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 17 січня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати та ухвалити нову:

Провадження у справі про адмінстративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП закрити, матеріали направити прокурору Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду Т. М. Шемета