02.12.2024
Справа № 331/6242/24
Провадження № 3/331/2333/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Пивоварова Ю.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працевлаштованого, РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 28 вересня 2024 року о 01 годині 30 хвилин гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у громадському місці, а саме: на зупинці громадянського транспорту за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 27, виражався нецензурною лайкою, внаслідок чого порушував громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у скоєнні адміністративного правопорушення не визнав та зазначив, що 28 вересня 2024 року він зі своїм кумом на початку комендантської години направлялись з роботи додому. Зупинились біля зупинки громадського транспорту та до них під`їхав автомобіль патрульної поліції. Далі, поліцейські почали проводити перевірку документів та запитувати їх про проходження військової служби. Вказані події відбувались близько години. Жодних інших громадян під час подій не було. Наголошує на тому, що дійсно почав сваритись з працівниками патрульної поліції, оскільки вони зупинили їх без видимої на то причини та затримували протягом години, не дозволяючи йти додому. Вважає дії працівників поліції такими, що виходять за межі наданих їм повноважень. Просив суд врахувати, що він не порушував громадський порядок, а лише сварився з працівниками поліції.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, виходжу з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, відповідно до положень статті 173 КУпАП дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства. Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Крім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП є місце його скоєння, а саме: громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час судового засідання було досліджено: протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 348133 від 28.09.2024, рапорт лейтенанта поліції Хруща О. від 28.09.2024; витяг з підсистеми «Адмінпрактика» щодо порушення ОСОБА_1 КУпАП , відеозаписом подій, на якому зафіксовано як 28 вересня 2024 року о 00:48 біля зупинки громадського транспорту знаходяться два чоловіки та чотири патрульних поліцейських. Поліцейські перевіряють документи чоловіків та зазначають, що чоловіки можуть бути причетні до скоєння адміністративного правопорушення. Один з чоловіків обурюється та просить відпустити їх додому. О 01:33 поліцейські просять чоловіків не виражатись нецензурною лайкою та складають протокол про адміністративне правопорушення.

Проаналізувавши надані докази, зокрема відеозапис подій, суддя приходить до висновку, що події 28.09.2024 відбувались у коменданську годину, дія якої передбачає заборону мешканцям м. Запоріжжя перебувати у громадських місцях, тобто на момент зупинки ОСОБА_1 працівниками поліції о 00.48 годин інші громадяни на вулиці та на зупинці громадського транспорту були відсутні.

До того ж, з відеозапису убачається, що ОСОБА_1 після зупинки працівниками поліції виконав вимоги працівників поліції щодо надання інформації про себе та про надання документу, що посвідчує його особу. Водночас, через 40 хвилин став вимагати від працівників поліції пояснити йому причини зупинки та заборони покидати це місце, після того, як не отримав відповідь, висловився у бік працівників поліції нецензурною лайкою, після чого працівники поліції повідомили, що така поведінка є дрібним хуліганством та почали складати протокол.

Суддя вважає доведеним, що під час спілкування із працівниками поліції ОСОБА_1 дійсно допустив нецензурні висловлювання у бік працівників поліції, однак такі дії вчинив за відсутності інших громадян та під час коменданської години, тому висновок органу, якій склав протокол, про те, що ОСОБА_1 своїми діями порушив спокій громадян є помилковими, оскільки спростовуються відеозаписом подій. Також не знайшли свого підтвердження, що такі дії ОСОБА_1 , порушили громадський порядок, оскільки ділянка місцевості, де був зупинений ОСОБА_1 , станом на 00.48 годин не мала ознак громадського місця (зупинка громадського транспорту) через те, що громадський транспорт у цей період доби не працював, жодні громадяни на зупинці не перебували.

У п. 43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України" (заява N 16437/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм поза розумним сумнівом. Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

Ураховуючи наведене вище, суддя доходить до переконання, що факт вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій саме у громадському місці, а також дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, тому підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП немає.

У відповідності з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 221, 247, 283-285, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена учасниками процесу протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя апеляційної скарги, а також прокурором у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 7, ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Суддя Ю.О. Пивоварова