Провадження № 3/761/4632/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Слободянюк Павло Леонідович, розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , судді Шевченківського районного суду м. Києва, службова адреса: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31А,

за ст. 188-40 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом, в діях (бездіяльності) судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-40, що полягає у невиконанні законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Відповідно до положень ст. 276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Водночас, ОСОБА_1 є діючим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, про що, зокрема, і зроблено запис у протоколі про адміністративне правопорушення у графі «Місце роботи», а також у викладеній суті самого інкримінованого правопорушення.

В даному аспекті суд акцентує увагу на тому, що розгляд справи Шевченківським районним судом відносно діючого судді цього ж суду може викликати у стороннього спостерігача припущення щодо зацікавленості (неупередженості) суду при розгляді справи.

З огляду на те, що зовнішні прояви можуть мати певну важливість, ЄСПЛ у справі «De Cubber v. Belgium» зазначив, що «правосуддя має не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві («Wettstein v. Switzerland», «Castillo Algar v. Spain», «Білуха проти України»).

Отже, достатнім для неможливості участі судді у розгляді справи є обґрунтоване припущення, що суддя у силу дії певних чинників не зможе виглядати в очах незацікавлених спостерігачів безстороннім та неупередженим.

Зазначені обставини вимагають від суду створити такі умови для розгляду справи, які б гарантували відсутність як у учасників провадження, так і у сторонніх спостерігачів, сумнівів щодо об`єктивності суду.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За таких обставин, з метою виключення імовірності виникнення у стороннього спостерігача припущення щодо зацікавленості (неупередженості) суду при розгляді даної справи, виникло питання щодо належної підсудності даних адміністративних матеріалів.

Водночас, таке питання КУпАП чітко не врегульовано, а відтак суд виходить з такого.

У Міжнародному пакті про громадянські і політичні права 1966 року передбачено, що усі люди є рівними перед законом і мають право без будь-якої дискримінації на рівний захист законом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, при цьому, згідно практики Європейського суду з прав людини, провадження у справах про адміністративне правопорушення, вважається кримінальним у розумінні згаданої Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 30.10.2014 у справі «Швидка проти України»).

Отже, в даному випадку суд вважає можливим для вирішення питання щодо належної підсудності цих адміністративних матеріалів застосувати відповідні норми Кримінального процесуального кодексу України (ст. 32, 34), які передбачають окрему процедуру щодо звернення до Київського апеляційного суду для вирішення питання щодо направлення відповідних матеріалів провадженняз одного суду м. Києва до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції, або для звернення з поданням до Верховного Судуз приводу направлення таких матеріалів з одного до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

За таких обставин, враховуючи необхідність визначення конкретного суду, уповноваженого на розгляд адміністративних матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 188-40 КУпАП, такі матеріали підлягають направленню до Київського апеляційного суду для вирішення згаданого питання.

Керуючись ст. 256, 278 КУпАП, ст. 32, 34 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 188-40 КУпАП - направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання щодо визначення належного суду, уповноваженого на здійснення судового розгляду згаданих матеріалів.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Павло Слободянюк