Справа № 354/283/24
Провадження № 3/354/373/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2024 року м.Яремче

Суддя Яремчанського міського суду Івано-Франківської області Ваврійчук Т.Л.,

розглянувши матеріали, які надійшли з Надвірнянського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, головного бухгалтера Карпатського національного природного парку, жительки АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Надвірнянським відділом камеральних перевірок Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС в Івано-Франківській області направлено в суд матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення №285 від 30.01.2024 року, проведеною 17.01.2024 року старшим державним інспектором Надвірнянського відділу камеральних перевірок Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС в Івано-Франківській області Бойчук С.М. камеральною перевіркою Карпатського національного природного парку, юридична адреса: Івано-Франківська область, м.Яремче, вул.Василя Стуса, 6 (акт перевірки від 17.01.2024 року №1083/09-19-04-08-15/05509323) встановлено, що головним бухгалтером ОСОБА_1 порушено порядок ведення податкового обліку, а саме: заниження суми податкових зобов`язань по платі за землю (в частині земельного податку) за 2023 рік по Ворохтянській ТГ на суму 22175820,42 грн. та по Поляницькій ТГ на суму 8984895,67 грн., чим порушено вимоги п.286.5 ст.286 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI зі змінами та доповненнями, з урахуванням вимог ЗУ від 12.05.2022 року «2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану». У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, подала через канцелярію суду письмові пояснення, згідно яких порушене відносно неї провадження за ч.1 ст.163-1 КУпАП просила закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП. Зазначила, що як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивна сторона адміністративного правопорушення полягає у заниженні сум податкових зобов`язань по платі за землю за 2023 рік. Проте, вважає, що складений відносно неї протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам закону, оскільки в ньому не відображено суть адміністративного правопорушення не зазначено об`єктивної сторони правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП, зокрема не вказано, які конкретні порушення ведення податкового обліку нею допущено, конкретні дії чи бездіяльність, які б мали місце, і полягати у порушенні чи нездійсненні передбачених законодавством правил ведення податкового обліку. Заниження суми податкових зобов`язань по платі за землю за 2023 рік є наслідком порушення порядку ведення податкового обліку, а не самим порушенням. Згідно акту про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів від 17.01.2024 року №1083/09-19-04-08-15/05509323 зазначено, що Карпатським національним парком порушено п.286.2 ст.286 ПКУ, проте з зазначеним парк не погодився та подав у встановленому законом порядку скарги на податкові повідомлення рішення до Державної податкової служби, а тому до моменту прийняття рішення вищестоящим податковим органом відсутні правові підстави стверджувати про вчинення нею адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд у відповідності до вимог ч.2 ст.268 КУпАП вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст.252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст.ст.7, 254, 279 КУпАП визначено, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо неї.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За змістом ч.1 ст.163-1 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за порушення посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення долучено акт про результати камеральної перевірки уточнюючих податкових декларацій з плати за землю (в частині земельного податку з юридичних осіб) щодо виявлених помилок (порушень) Карпатського національного природного парку, з якого вбачається, що платником занижено податкові зобов`язання по земельному податку за 2023 рік на суму 24191815,44 грн., в тому числі за січень листопад 2023 року на 22175820,42 грн., занижено податкові зобов`язання по земельному податку за 2023 рік на суму 9516728,15 грн., в тому числі за січень листопад 2023 року на 8984895,67 грн.

Надаючи оцінку діям ОСОБА_1 як головного бухгалтера, щодо порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку необхідно звернути увагу на наступне.

Згідно з п.п.54.3.2 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

У п.56.1 ст.56 Податкового кодексу України зазначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Як передбачено п.56.2 ст.56 Податкового кодексу України у разі, коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Відповідно п.56.15 ст.56 Податкового кодексу України скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

У своїх запереченнях, ОСОБА_1 вказала на відсутність доказів її винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, про те, що Карпатським НПП подано до Державної податкової служби України скарги на податкові повідомлення рішення, винесені за результатами проведеної 17.01.2024 року камеральної перевірки.

У відповідності з п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

З долучених ОСОБА_1 до матеріалів справи копій скарг та поштових китанцій встановлено, що Карпатський національний природний парк 06.03.2024 року звернувся до Державної податкової служби України із скаргою на податкові повідомленнярішення від 13.02.2024 №00/4216/0408, №000/4227/0408, які винесені на підставі акта камеральної перевірки від 17.01.2024 року №1083/09-19-04-08-15/05509323, які на даний час не розглянуті.

Таким чином, у зв`язку із зверненням до Державної податкової служби України із скаргою про скасування податкових повідомлень - рішень від 13.02.2024 року відповідно до вимог ст.56 Податкового Кодексу України, податкове зобов`язання щодо зазначених податкових повідомлень-рішень, вважається неузгодженим, а отже і порушення, які зафіксовані в акті перевірки та на підставі яких складений протокол про адміністративне правопорушення, на теперішній час не є належними доказами на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

У відповідності до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а згідно ч.1 ст.9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно приписів ч.3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи викладені обставини, підстави вважати безспірно доведеним факт допущених порушень з боку ОСОБА_1 відсутні.

Твердження податкового органу відображає лише позицію однієї із сторін спору, а тому робити висновок про наявність у діях посадової особи платника податків вини у порушенні встановленого порядку ведення податкового обліку за відсутності будь-яких інших доказів немає підстав.

З урахуванням викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку про те, що жодні дані, які б на час судового розгляду свідчили про порушення ОСОБА_2 вимог податкового обліку і доводили її винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП у справі відсутні, а тому провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю і її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного керуючись ст.283, 284 КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП- закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови до Івано-Франківського апеляційного суду через Яремчанський міський суд Івано-Франківської області.

Суддя: Т. Л. Ваврійчук