П О С Т А Н О В А

Іменем України

02.12.2024 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова - Мартьянова С.М., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, начальника навчального курсу центру підвищення кваліфікації Національної академії сухопутних військ імені гетьмана П. Сагайдачного, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , начальник навчального курсу центру підвищення кваліфікації Національної академії сухопутних військ імені гетьмана П.Сагайдачного, капітан, в порушення вимог п.46, 49 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №939-2013, порушив встановлений законодавством порядок надання допуску та доступу до державної таємниці, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засіданні не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Справа «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Крім цього, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак доходжу до переконання про можливість завершення розгляду справи у відсутності ОСОБА_1 , на підставі наявних у справі доказів.

В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 ,в якій останній просить справу розглянути без його присутності, свою вину визнає, зі змістом протоколу згідний та просить суворо не карати.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП, виходячи з такого.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 279 КУпАП ці обставини встановлюються в ході дослідження доказів під час розгляду справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Пунктом 5 ч.1 ст.212-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про державну таємницю, а саме порушення встановленого законодавством порядку надання допуску та доступу до державної таємниці.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП доведена зібраними адміністративними матеріалами, зокрема: протоколом №15/94 від 21.10.2024, в якому викладено обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 21.10.2024 року в яких останній вказав, що працівники відділу охорони державної таємниці НАСВ повідомляли про необхідність своєчасного подання документів для надання йому допуску до державної таємниці, проте вказівку не виконав через особисту неорганізованість; витягом із наказу Міністерства Оборони України начальника Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного від 26.07.2024 № 261, посадовою інструкцією начальника навчального курсу центру підвищення кваліфікації Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного № 2562.

Проаналізувавши вищевказані документи, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, доходжу до переконання, що вони є доказами у розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують існування обставин, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, отримані у порядку, передбаченому законом, уповноваженою посадовою особою, відтак відповідають критеріям належності і допустимості. У своїй сукупності ці докази є достатніми для прийняття рішення. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності цих обставин, суду не надано.

Таким чином, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи, вважаю доведеним факт порушення ОСОБА_1 законодавства про державну таємницю, а саме порушення встановленого законодавством порядку надання допуску та доступу до державної таємниці, тому його дії судом кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП.

Враховуючи особу правопорушника, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини у скоєному, беручи до уваги те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд приходить до висновку, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді штрафу.

З огляду на викладене та зважаючи на вимоги статті 40-1 КУпАП з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підлягає стягненню судовий збір на користь держави в розмірі ставки, визначеної частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір».

З наведених міркувань, керуючись статтями 33, 247,284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі тридцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять гривень) грн. 60 коп. в дохід держави.

Відповідно до статті 307 та частини 2 статті 308 КУпАП штраф має бути сплачений правопорушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня отримання копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається в порядку примусового виконання та з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подано скаргу протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду.

Суддя Мартьянова С.М.