490/3314/24 від23.05.2024
н/п 3/490/1982/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Спінчевській Н.О., розглянувши справи про адміністративні правопорушення, які надійшли від Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

- за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.4 ст.85 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

10 квітня 2024 року о 21 годині 40 хвилин, громадянин ОСОБА_1 , за адресою: м. Миколаїв, Центральний район, на річці Інгул, в районі Аляудського мосту, здійснював вилов водних біоресурсів, з мосту, під час весняно-літньої нерестової заборони, згідно Наказу №96 «Про терміни весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів та затверджених переліку меж нерестовищ у 2024 році» від 25.03.2024 року, за допомогою забороненого знаряддя лову «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5, із кроком вічка 35 мм, в кількості 1 одиниці, чим порушив вимоги розділу IV пункту 1 підпункту 9 та пункту 4 підпункту 4 «Правил любительського та спортивного рибальства» затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року №700, також виловив рибу карась сріблястий у кількості 5 штук та завдав збитки рибному господарству на суму 7905 гривень, відповідно до такс затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року №1042, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

15 квітня 2024 року о 22 годині 40 хвилин, громадянин ОСОБА_1 , за адресою: м. Миколаїв, Центральний район, на річці Інгул, в районі Аляудського мосту, здійснював вилов водних біоресурсів з мосту, під час весняно-літньої нерестової заборони, згідно Наказу №96 «Про терміни весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів та затверджених переліку меж нерестовищ у 2024 році» від 25.03.2024 року, за допомогою забороненого знаряддя лову «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 30 мм, в кількості 1 одиниці, чим порушив вимоги розділу IV пункту 1 підпункту 9 та пункту 4 підпункту 4 «Правил любительського та спортивного рибальства» затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року №700, також виловив рибу карась сріблястий у кількості 9 штук, розміром 15-18 см та завдав збитки рибному господарству на суму 14229 гривень, відповідно до такс затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року №1042, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.268 КупАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справи, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Відтак, суд відповідно до вимог ст.280 КУпАП України, вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.245 КУпАП України, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП України.

Відповідно до змісту вимог ст.245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими засобами.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції частини 4 статті 85 КУпАП адміністративним правопорушенням є грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Підпунктом 9 пункту 1 розділу ІV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов) підсакою діаметром більше 100 см або «хваткою» («павуком») розмір яких перевищує 1 ? 1 м із кроком вічка сіткового полотна більше 10 мм для добування (вилову) раків, живця та принад.

Підпунктом 4 пункту 4 розділу ІV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями (добування) вилову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега.

Згідно ч.1 ст.29 КУпАП конфіскація предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення, полягає в примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду. Конфісковано може бути лише предмет, який є у приватній власності порушника, якщо інше не передбачено законами України.

Відповідно до опису-оцінки знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів від 10.04.2024 та 15.04.2024 у ОСОБА_1 вилучено: «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 30 мм, в кількості 1 одиниці та «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 35 мм, в кількості 1 одиниці.

Вина ОСОБА_1 у скоєні вказаних адміністративних правопорушень підтверджена дослідженими у судовому засіданні матеріалами справи:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення №018552/154 від 10.04.2024 року яким встановлено обставини вчинення ОСОБА_1 грубого порушення правил рибальства;

- даними протоколу про адміністративне правопорушення №018581/161 від 15.04.2024 року яким встановлено обставини вчинення ОСОБА_1 грубого порушення правил рибальства;

- описом об`єктів лову (добування), вилучених у порушника, згідно якого вилучено: карась сріблястий 5 одиниць, вагою 1.5 кг;

- описом об`єктів лову (добування), вилучених у порушника, згідно якого вилучено: карась сріблястий 9 одиниць, вагою 2.4 кг;

- описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів вилучених у ОСОБА_1 від 10.04.2024 року, згідно якого вилучено: «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 35 мм, в кількості 1 одиниці;

- описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів вилучених у ОСОБА_1 від 15.04.2024 року, згідно якого вилучено: «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 30 мм, в кількості 1 одиниці;

- квитанцією №132 про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 , а саме вилучено «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 35 мм, в кількості 1 одиниці;

- квитанцією №152 про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 , а саме вилучено «Павук», який виготовлений із сіткового полотна розміром 1.5*1.5 із кроком вічка 30 мм, в кількості 1 одиниці;

- поясненнями ОСОБА_1 згідно яких, 10.04.2024 ловив рибу з Аляудського мосту «Павуком», спіймав 5 карасів, вину визнав;

- поясненнями ОСОБА_1 згідно яких, 10.04.2024 ловив рибу з Аляудського мосту «Павуком», спіймав 9 карасів, претензій до риб охорони немає.

Таким чином, суд приходить до висновку, що своїми неправомірними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені:

- ч.4 ст.85КУпАП, тобто грубе порушення правил рибальства (вилов водних живих ресурсів забороненим знаряддям лову);

- ч.4 ст.85КУпАП, тобто грубе порушення правил рибальства (вилов водних живих ресурсів забороненим знаряддям лову).

Відповідно до положень ч.2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Оскільки на розгляді в суді перебувають одночасно дві справи про адміністративне правопорушення №490/3314/24 (провадження №3/490/1982/2024) та №490/3434/24 (провадження №3/490/2032/2024), за ч.4 ст.85 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , суддя на підставі ст.36 КУпАП вважає за доцільне об`єднати справи про адміністративні правопорушення в одне провадження.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення судом не встановлено.

При накладенні стягнення суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та ступінь його вини.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, відповідальність за які передбачена за ч.4 ст.85Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя вважає за необхідне застосувати при накладенні адміністративного стягнення санкцію частини 4 статті 85 КУпАП та обрати ОСОБА_1 мінімальну міру адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Разом з тим, право власності на об`єкти тваринного світу набувається та реалізується відповідно до Конституції України, Закону України «Про тваринний світ» та інших законів України.

Так, згідно ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

З протоколів не вбачається, якому саме органу державної влади заподіяна майнова шкода. Таким чином, відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства, згідно ч.4 ст. 40 КУпАП.

Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

У відповідності з цією статтею, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі, встановленому законом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 40-1, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Справи про адміністративне правопорушення №490/3314/24 (провадження №3/490/1982/2024) та №490/3434/24 (провадження №3/490/2032/2024) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП, об`єднати в одне провадження, надавши справам загальний номер №490/3314/24 (провадження №3/490/1982/2024).

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених за ч.4 ст.85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення:

- за ч.4 ст.85у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушеннята незаконно добутих водних живих ресурсів;

- за ч.4 ст.85 КУпАП у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

На підставі ст.36 КУпАП, визначити ОСОБА_1 остаточне адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Реквізити для сплати штрафу: отримувач коштів - Миколаївське ГУК/Централ.р н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37992030, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача - UA0014483, Код класифікації доходів бюджету 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605.60 грн. (п`ятсот тридцять шість грн. вісімдесят коп.) на розрахунковий рахунок UA0014483, отримувач Миколаїв.ГУК/Централ.р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37992030, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - судовий збір (ДСА 050).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя В.Л.Лященко