ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
ПОСТАНОВА

20 травня 2024 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Русєва А.С.,

розглянувши клопотання захисника Холостенка А.В. в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення участі представника державного обвинувачення (прокурора) у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-12 КУпАП, -

встановив:

В провадженні судді Приморського районного суду м. Одеси перебуває справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-12 КУпАП.

Від захисника ОСОБА_1 адвоката Холостенка А.В. надійшло клопотання про забезпечення участі представника державного обвинувачення (прокурора) у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Розглянувши клопотання захисника, а також оцінивши на предмет обґрунтованості та доведеності доводів заявленого клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Так, у цій справи ОСОБА_1 ставиться у вину порушення бюджетного законодавства, вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.164-12 КУпАП.

Виходячи із положень Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративно-деліктному законодавству під час розгляді справ судом не передбачена участь сторони обвинувачення, яка би мала доводити перед судом обґрунтованість складеного протоколу. Винятком є справи про порушення митних правил (ст. 501 МК України), у яких бере участь представник митного органу, а також справи, у яких бере участь прокурор (ст. 250 КУпАП).

У частині першій статті 250 КУпАП для прокурора та його заступника передбачено право брати участь у розгляді справи. Однак процесуального порядку забезпечення такої участі не передбачено ні цим Кодексом, ні Законом України «Про прокуратуру», ані підзаконними нормативно-правовими актами. Законодавець у главі 21 КУпАП «Особи, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення» не включає прокурора до складу учасників цього провадження.

Положення ч.1 ст.250 КУпАП визначають права прокурора при здійсненні нагляду за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення. У частині другій згаданої норми законодавець визначив виключний перелік справ, де обов`язковою є участь прокурора, зокрема при провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4-172-9, 172-9-2 КУпАП.

Отже, адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164-12 КУпАП, вчинення якого ставиться у вину ОСОБА_1 не відноситься до категорії вищезгаданих правопорушень для обов`язкового залучення прокурора при розгляді адміністративної справи.

Обґрунтовуючи подане клопотання захисник посилається на практику Європейського Суду з прав людини, а також висловлює припущення, що суд у справі, що розглядається може перейняти на себе функцію обвинувачення, вказуючи, що у судовій практиці траплялись випадки коли судді розглядаючи справи за правилами КУпАП переймали на себе функцію обвинувача, не були безсторонніми.

Такі доводи суд визнає необґрунтованими та звертає увагу захисника на наступне.

Дійсно, Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) 6 жовтня 2022 року у справі «Бантиш проти України» констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини у зв`язку з небезсторонністю суду з огляду на відсутність сторони обвинувачення, тобто, прокурора, під час розгляду справи про притягнення водія за керування автомобілем у стані сп`яніння за ч. 1 статті 130 Кодексу про адміністративні правопорушення до адміністративної відповідальності. ЄСПЛ вважав, що мала місце небезсторонність суду, бо у справі про адмінправопорушення не був присутній прокурор.

Втім, 16 листопада 2023 року ЄСПЛ висловив нову позицію у справі «Фігурка проти України» (заява № 28232/22), де заявник вважав, що відсутність сторони обвинувачення під час розгляду апеляційним судом його скарги на постанову районного суду ставила під сумнів безсторонність цього суду у порушення п. 1 ст. 6 Конвенції. Також заявник стверджував, що провадження було «кримінальним» для цілей Конвенції. Хоча прокурор мав право бути присутнім, національні суди навіть не повідомили прокурора про провадження. Заявник вказав, що рішеннями у справах «Бантиш та інші проти України та «Глущенко та Пустовий проти України» (від 2 березня 2023 року) ЄСПЛ виявив порушення через подібні ситуації, що вказує на існування системної проблеми на національному рівні.

Зі свого боку, як вказав ЄСПЛ, відсутність сторони обвинувачення під час апеляційного перегляду судом постанови про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КпАП, за умови дотримання об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, не порушує ст. 6 Конвенції.

30 серпня 2023 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу №208/712/19 стосовно водія, покараного за керування автомобілем у стані сп`яніння, після того, як ЄСПЛ встановив порушення Конвенції Україною, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення й так фактично виконує функцію обвинувачення та разом із протоколом скерував до суду одержані ним письмові докази.

У справі відносно ОСОБА_1 , що перебуває на розгляді суду, уповноважений орган на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконує функцію обвинувачення та разом із протоколом скерував до суду одержані ним письмові докази.

При цьому суд зберігаючи безсторонність та неупередженість не вживає будь-яких заходів, які можна було б витлумачити як взяття на себе ролі сторони обвинувачення, таких як, наприклад, зміна сукупності доказів на шкоду притягуваній особі, надання нових викривальних доказів з власної ініціативи або вилучення/витребування певних доказів, наданих стороною обвинувачення. Суд не вчиняє жодних процесуальних дій, ініціювання чи здійснення яких у змагальній судовій процедурі належить до повноважень сторони обвинувачення, а діє виключно у межах власної функції відправлення правосуддя.

У цій справі притягувана ОСОБА_1 представлена обраним нею захисником, який заявляє клопотання, у тому числі і про відкладення судового розгляду, які задоволені судом, справа є відносно простою, на відміну від випадків, які стали предметом розгляду ЄСПЛ. Таким чином, сторона захисту має повну можливість підготувати свій захист, і немає жодних ознак того, що існує будь-яка проблема з тим, щоб ОСОБА_1 була належним чином поінформована про «характер і причину обвинувачення» проти неї, як це представлено в протоколі про адміністративне правопорушення, або мати «достатній час і умови» для підготовки свого захисту від звинувачень.

За цих обставин, узятих у цілому, не можна вважати, що суд у цій справі бере на себе роль сторони обвинувачення або поставлений у положення, яке вимагає від нього виконання ролі сторони обвинувачення.

Таким чином, доводи захисника про те, шо суд у цій справі може перебрати на себе функцію обвинувачення є голослівними та базуються лише на нічім необґрунтованих припущеннях захисника, тому з урахуванням вищевикладеного, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання адвоката Холостенка А.В. щодо забезпечення участі прокурора при розгляді справи відносно ОСОБА_1 .

Також окремо суд наголошує, що таке рішення суду і фізична відсутність прокурора під час слухання в суді цієї справи не впливає на можливість органів прокуратури відповідно до національного законодавства втрутитися, якщо вони вважають це за необхідне, і подати письмові пояснення.

Керуючись ст. 250 КУпАП, -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника Холостенка А.В. в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення участі представника державного обвинувачення (прокурора) у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-12 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси А.С. Русєва

Єдиний унікальний номер справи: №522/3736/24

Номер провадження № 1-кп/522/2509/24

Головуючий суддя Русєва А.С.