Номер провадження: 33/813/1135/24
Номер справи місцевого суду: 506/73/24
Головуючий у першій інстанції Чеботаренко О. Л.
Доповідач Журавльов О. Г.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2024 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Журавльова О.Г., за участі секретаря судового засідання Хангельдян К.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2 , прокурора Щербіни Н.М., розглянувши апеляційну скаргу представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Шугалевича І.В. на постанову судді Красноокнянського районного суду Одеської області від 06.03.2024 року якою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Красні Окни Одеської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Постановою судді Красноокнянського районного суду Одеської області від 06.03.2024 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення:

-за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП - у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.;

-за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн.

Накладено на ОСОБА_1 остаточне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн. в дохід держави.

Встановлено, що перебуваючи на посаді заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, яка відповідно до п.п. 3 п. 6 Переліку посад з високим та підвищеним рівнем корупційних ризиків, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 17.06.2016 року №2 (із змінами, внесеними згідно наказу Національного агентства з питань запобігання корупції від 12.11.2019 року №142/19) віднесена до посад з високим та підвищеним корупційним ризиком, будучи посадовою особою місцевого самоврядування V категорії, виконуючи обов`язки голови Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, являючись суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час прийняття рішення - підписання розпорядження №63/к/тр від 24.06.2022 «Про преміювання працівників селищної ради», відповідно до якого встановлено та нараховано премію у розмірі 12000 грн йому особисто. Крім того, в порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», в цей же день та час, ОСОБА_1 вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, підписавши розпорядження №63/к/тр від 24.06.2022 «Про преміювання працівників селищної ради», відповідно до якого встановлено та нараховано премію у розмірі 12000 грн йому особисто. Вищезазначеними діями (бездіяльністю) ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Вимоги наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи яка її подала.

На дану постанову представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвокат Шугалевич І.В. подав апеляційну скаргу в якій просить постанову суду скасувати та закрити провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Доводи обґрунтовує тим, що 31.05.2022 року, тобто в день коли ОСОБА_1 стало відомо про можливий конфлікт інтересів в його діях, останнім на адресу свого безпосереднього керівника, яким для нього є селищний голова ОСОБА_3 , направлено повідомлення про реальний і потенційний конфлікт інтересів. Станом на момент такого повідомлення селищний голова ОСОБА_3 перебував на робочому місці, останній розглянув відповідне повідомлення ОСОБА_1 з прийняттям рішення у вигляді проставлення резолюції. Вказує, що саме розпорядження №63/к/тр від 24.06.2022, на підставі якого й нараховувалась премія ОСОБА_1 містить підпис ОСОБА_1 як заступника селищного голови, й власне премія останньому визначена як заступнику селищного голови згідно штатного розпису. Зазначає, що в діях ОСОБА_1 відсутній реальний конфлікт інтересів та умисел. Крім того, вказує, що відповідно до витягу з штатного розпису на 2022 рік, розмір премії заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів ради становить 12000 грн., згідно розпорядження від 24.06.2022, ОСОБА_1 , як заступнику селищного голови, премію встановлено саме у вказаному розмірі.

Прокурор Щербіна Н.М. звернулась до суду з запереченнями на апеляційну скаргу, в яких зазначила, що у ОСОБА_1 наявні всі складові для визначення реального конфлікту інтересів, а саме приватний інтерес, службові повноваження, під час реалізації яких він може на власний розсуд вчиняти дії, приймати рішення саме з питання, у якому у нього наявний приватний інтерес, суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, наявність дискреційних повноважень, які у даному випадку надали йому можливість, як в.о. голови селищної ради на власний розсуд прийняти рішення щодо підписання розпорядження про преміювання працівників ради, в тому числі себе особисто.

Просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та його представника, які підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, прихожу до наступних висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ст. 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 та ст. 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» та приміткою до ст. 172-7 КУпАП встановлено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Вирішуючи питання щодо притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, суд першої інстанції виходив із того, що вина особи підтверджується:

- протоколом №314/2024 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 23.01.2024 року, складеним відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с. 2-11);

- довідкою про нараховану та фактично виплачену заробітну плату з 01.01.2022 року по 31.10.2023 року заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради ОСОБА_1 (а.с. 14-15);

- запитом Управління стратегічних розслідувань в Одеській області про те, чи надходили на адресу Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення від заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області (виконуючого обов`язки голови) ОСОБА_1 щодо виникнення у нього конфлікту інтересів, згідно ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» за період з 01.02.2022 року по 01.11.2023 року (а.с. 17-19);

- копією письмових пояснень ОСОБА_1 від 12.12.2023 року (а.с. 20-22);

- копією паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 23);

- копією рішення Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області №1047/21-VІІ від 13.12.2019 року «Про внесення змін та доповнень до Положення про умови оплати праці та преміювання посадових осіб Окнянської селищної ради», які застосовуються з 01.01.2020 року (а.с. 28);

- копією Положення про умови оплати праці та преміювання посадових осіб Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області (додаток до рішення від 13.12.2019 р №1047/21-VІІ) (а.с. 29-32);

- копією посадової інструкції заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради (а.с. 33-34);

- копією Попередження про спеціальні обмеження, встановлені Законами України «Про службу в органах місцевого самоврядування» та «Про запобігання корупції», з яким ОСОБА_1 ознайомлений 30.11.2020 року, про що поставив свій підпис (а.с. 35);

- копією рішення Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області №804/15-VІІІ від 22.12.2021 року «Про умови оплати праці Окнянського селищного голови Окнянської селищної ради на 2022 рік», п.7 якого встановлено, що у разі відсутності селищного голови, заступнику селищного голови з питань діяльності виконавчих органів влади ОСОБА_4 надано право здійснювати преміювання та надавати матеріальну допомогу працівникам Окнянської селищної ради. Дане рішення набирає чинності з 01.01.2022 року (а.с. 39);

- рапортом оперуповноваженого УСР в Одеській області ДСР Національної поліції України каптана поліції Бойченка С. від 23.01.2024 року про те, що згідно бази «ІІПС ОВС України», ОСОБА_1 за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією до відповідальності протягом року не притягувався (а.с. 42);

- рапортом оперуповноваженого УСР в Одеській області ДСР Національної поліції України капітана поліції Бойченка С. від 23.01.2024 року про встановлення ним факту порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» заступником селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області ОСОБА_1 під час прийняття рішення та вчинення дій, щодо підписання розпорядження №63/к/тр від 24.06.2022 року «Про преміювання працівників селищної ради», відповідно до якого встановлено та нараховано премію у розмірі 12000 грн йому особисто (а.с. 43);

- витягом з типового штатного розпису на 2022 рік, згідно з яким посадовий оклад заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів влади складає 12000 грн. (а.с. 54).

На думку апеляційного суду, висновок суду першої інстанції про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчинені інкримінованих правопорушень за вказаних в оскаржуваному судовому рішенні обставин підтверджується дослідженими у суді першої інстанції доказами, які у своїй сукупності є достатніми, допустимими, узгодженими між собою, зібрані у встановленому порядку і досліджені судом першої інстанції з дотриманням принципів повноти, всебічності та об`єктивності судового розгляду, яким надана належна правова оцінка.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції та вважає за необхідне зазначити наступне.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»).

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до рішення Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області №7/1-VІІІ від 24.11.2020 року «Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради», ОСОБА_1 затверджено на посаду заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради (а.с. 27).

Розпорядженням Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області №97-К від 30.11.2020 року ОСОБА_1 був прийнятий на посаду заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Окнянської селищної ради» з 01.12.2020 року (а.с. 26).

Розпорядженням Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області від 31.05.2022 року №87/в/ на період перебування селищного голови ОСОБА_5 у відпустці у період з 13.06.2022 року по 28.06.2022 року включно обов`язки селищного голови покладено на заступника селищного голови з питань діяльності виконавчого органу Окнянської селищної ради ОСОБА_6 з правом першого підпису (а.с. 13).

Згідно підпунктів 7, 13, 20 частини 4 статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету, є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою та видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» від 09 березня 2006 року №268 (зі змінами), керівник органу місцевого самоврядування здійснює преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати роботи, а також до державних і професійних свят та ювілейних дат в межах фонду преміювання, утвореного у розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці.

Конкретні умови, порядок та розміри преміювання працівників визначаються у положенні про преміювання відповідного органу (підпункт 2 пункту 2 Постанови).

Преміювання керівників органів виконавчої влади та інших органів, їх заступників, встановлення їм надбавок, передбачених цією постановою, надання матеріальної допомоги здійснюється у порядку та розмірі, установлених цією постановою, у межах затверджених видатків на оплату праці. Рішення про зазначені виплати приймається органом вищого рівня.

Преміювання голів обласних, районних і районних у містах рад, їх заступників, сільських, селищних і міських голів, установлення їм надбавок, надання матеріальної допомоги здійснюється у порядку та розмірах, визначених цією постановою, у межах затверджених видатків на оплату праці. Рішення про зазначені виплати приймається відповідною радою.

Преміювання секретарів сільських, селищних, міських рад, заступників сільських, селищних, міських голів, керуючих справами (секретарів) виконавчих комітетів, старост, установлення їм надбавок, надання матеріальної допомоги здійснюється в порядку та розмірах, визначених цією постановою, у межах затверджених видатків на оплату праці за рішенням сільського, селищного, міського голови (пункт 6 Постанови).

У відповідності до Положення про преміювання працівників апарату Окнянської селищної ради , затвердженого рішенням Окнянської селищної 13 грудня 2019 року №1047/21-УІІ , преміювання спеціалістів та інших працівників селищної ради проводиться на підставі розпорядження селищного голови (пункт 4.7). Премія селищному голові нараховується згідно рішення сесії селищної ради (пункт 4.6). Премія працівникам селищної ради визначається селищним головою за результатами роботи, із врахуванням показників (пункт 5.1, 5,2) та виплачуються в грошовій формі у відсотках до місячного посадового окладу конкретного працівника ( п. 4.4).

Отже, селищний голова має дискреційні службові повноваження в частині здійснення преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати роботи у відсотках до посадового окладу.

Встановлено, що у період з 16.06.2022 року по 28.06.2022 року, ОСОБА_1 , виконуючи обов`язати селищного голови Окнянської селищної ради, керуючись наданими йому повноваженнями, розглядав питання щодо преміювання працівників Окнянської селищної ради, у тому числі й щодо себе, як заступника селищного голови, про що зазначено у розпорядженні Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області №63/к/тр від 24.06.2022 року «Про преміювання працівників Окнянської селищної ради», виданого заступником селищного голови з питань діяльності виконавчих органів ОСОБА_7 , яким ОСОБА_1 за сумлінне і якісне виконання обов`язків за червень 2022 року премійовано на суму 12000 грн та встановлено надбавку у червні 2022 року у розмірі 50% посадового окладу+ранг+вислуга. (а.с. 12).

Статтею 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» передбачено, що посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені в пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень в якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Враховуючи, що селищний голова (особа, яка виконує його обов`язки) не має безпосереднього керівника, останній про наявність конфлікту інтересів повинен був повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції в разі наявності конфлікту інтересів.

В.о. селищного голови Окнянської селищної ради ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів, у зв`язку із прийняттям рішення про преміювання себе, як заступника сільського голови, Національне агентство не повідомляв, про що свідчить відповідь Управління документообігу та контролю Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.12.2023 року на вищевказаний запит Управління стратегічних розслідувань в Одеській області, згідно з якою ОСОБА_1 з питань, порушених у запиті до Національного агентства не звертався (а.с. 16) і видав розпорядження про своє преміювання, діючи в умовах конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання розпорядження Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області №63/к/тр від 24.06.2022 року «Про преміювання працівників Окнянської селищної ради», у зв`язку з чим доводи апеляційної скарг щодо відсутності реального конфлікту інтересів, є безпідставними.

Доводи адвоката Шугалевича Г.В. щодо відсутності приватного інтересу та суперечності між приватним інтересом та його службовими/представницькими повноваженнями, є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_1 під час вирішення питання щодо свого преміювання, як заступника селищного голови, мав особистий приватний інтерес, який полягав у зацікавленості одержати додатковий вид заробітної плати (понад основної).

Наявність у ОСОБА_1 зазначеного приватного інтересу, реалізація ним службових повноважень, як в.о. селищного голови Окнянської селищної ради, під час вирішення питання щодо преміювання себе, як заступника селищного голови, відбувалася під впливом суперечності між його приватним інтересом і повноваженнями в.о. селищного голови, що в розумінні Закону України «Про запобігання корупції» є реальним конфліктом інтересів.

Суперечність полягала в тому, що з одного боку, ОСОБА_1 , як фізична особа та працівник селищної ради , був заінтересований одержати додатковий вид заробітної плати у вигляді премії, а з іншого боку - в.о. селищного голови, як головна посадова особа, яка представляє територіальну громаду, повинен об`єктивно та неупереджено використовувати надані йому повноваження виключно в інтересах територіальної громади, виключаючи вплив приватного інтересу на їх реалізацію.

Твердження апеляційної скарги відносно того, що ОСОБА_1 повідомив про можливий реальний та потенційний конфлікт інтересів у зв`язку з виконанням в майбутньому обов`язків селищного голови не заслуговують на увагу, оскільки на той час був відсутній будь-який конфлікт інтересів та ОСОБА_1 не виконував обов`язків селищного голови та навіть не приступив до виконання обов`язків селищного голови.

Окрім того, будь-яких відомостей щодо повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції щодо виникнення конфлікту інтересів матеріали справи не містять та стороною захисту апеляційному суду не надані.

Доводи апеляційної скарги з приводу невинуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих правопорушень не знайшли свого підтвердження, оскільки не відповідають фактичним обставинам справи, повністю спростовуються матеріалами справи та оцінюються судом як такий спосіб захисту, що має на меті безпідставне уникнення від відповідальності за вчинене правопорушення.

Таким чином, всупереч доводів апеляційної скарги, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП. Вказані висновки суду відповідають зібраним у справі доказам, яким судом дана належна оцінка, правильно визначена юридична природа правовідносин, що виникли, і закон, який їх регулює, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Одночасно, доводи апеляційної скарги щодо порушення судом норм матеріального та процесуального права зводяться до незгоди з висновками суду, особистого тлумачення норм матеріального і процесуального права та не впливають на фактичні обставини справи, які встановлені судом відповідно до законодавства та на законність судового рішення.

Враховуючи встановлене, апеляційний суд не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваної постанови суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.

Керуючись статтями 7, 293, 294 КУпАП, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргупредставника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Шугалевича І.В. залишити без задоволення.

Постановусудді Красноокнянського районного суду Одеської області від 06.03.2024 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду О.Г. Журавльов