Сахновщинський районний суд Харківської області
Справа №: 634/1196/24
Провадження № 3/634/536/24
Категорія 156
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2024 року

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Єрьоміна О.В., при секретарі Мальченко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в с залі суду в с. Сахновщина Харківської області справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.130 КУпАП, -

встановив:

До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого 09.11.2024 року о 23.10 год. по вул. Карнауха в с. Огіївка Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області ОСОБА_1 керував транспортним засобом Reno Daster д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «Драгер» та у медичному закладі відмовився, чим порушив п. 2.5 ПДР України.

У судовому засіданні правопорушник провину не визнав, та пояснив, що 09.11.2024 року в пізній час доби повертався на автомобілі, за кермом якого він перебував, з родиною (дружина, син, невістка та онук) з м. Харкова. Сина з родиною висадив з машини за їх місцем мешкання в с. Сахновщина Берестинського району Харківської області, а з дружиною поїхали додому до с. Огіївка Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, де були зупинені поліцією. Після пред`явлення на вимогу працівника поліції документів у працівника поліції виник сумнів щодо наявності у нього ознак алкогольного сп`яніння, а саме запаху алкоголю з порожнини рота. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки відмовився, однак надав згоду на проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі. Вважає, що посилання працівника поліції на підставу проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння наявності такої ознаки як запах алкоголю з порожнини рота є їх суб`єктивною думкою, що спростовується і тим фактом, що після відключення боді камери працівники поліції фактично не відсторонили його від керування транспортним засобом, дозволивши продовжити рух.

Працівник поліції у судовому засіданні обставини, викладені у протоколі підтримав, зазначивши, що під час складання адміністративного матеріалу ним дотримана процедура освідування водія на стан алкогольного сп`яніння та складання адміністративного матеріалу за даним фактом. Факт відсторонення водія від керування транспортним засобом у відповідності до ст. 266 КУпАП підтверджується відеозаписом, де водію повідомлено, що його відсторонено від керування транспортним засобом.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні вказав, що дійсно 09.11.2024 року вони з родиною були в м. Харкові та у пізній час доби поверталися додому. Свідок не бачив, щоб батько цього дня вживав алкогольні напої, був тверезий. Після повернення з м. Харкова його з дружиною та сином батько висадив в с. Сахновщина Харківської області, а з матір`ю направилися додому до с. Огіївка Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області.

Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні підтвердила показання правопорушника та свідка ОСОБА_2 , вказавши додатково, що по дорозі додому з м. Харкова до с. Сахновщина Харківської області вони зупинялися на блок постах, однак у працівників поліції не виникало сумніву щодо перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння. Вони із сином також не вбачали ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , оскільки останній перебував за кермом та не вживав цього дня алкогольні напої.

Суд, заслухавши пояснення працівника поліції, правопорушника, свідків, дослідивши матеріали справи, надані докази, дійшов таких висновків.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, визначеного приписами ч.1 ст.9 КпАП України.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17Закону України«Про виконаннярішень тазастосування практикиЄвропейського судуз правлюдини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод(далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.ст. 251, 252КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст.9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до адміністративної відповідальності.

Пункт 1.3 ПДР України передбачає, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими.

У п.1.9 ПДР України встановлено, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Так, п.2.5 ПДР України зобов`язує водія на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За невиконання вимог пункту 2.5 ПДР України, передбачена відповідальність ст.130 КУпАП.

Диспозиція ч.1 ст.130КУпАП передбачає відповідальність за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

При цьому, суд (суддя) повинен обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту (рішення ЄСПЛ "Коробов проти України" №39598/0з від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування.

У п. 4.1 рішення Конституційного суду України від 22.12.2010року №23-рп/2010 КСУ дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно вимог п.п.2, 3 Розділу І Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №1452/735 огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

З цих вимог закону слідує, що огляд на стан алкогольного сп`яніння проводиться працівником поліції, у якого виникли підстави вважати, що водій транспортного засобу перебуває у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану. Тобто поліцейський, керуючись переліком ознак алкогольного сп`яніння, повинен виявити наявність або відсутність у водія ознак алкогольного сп`яніння та вирішити чи є необхідність проводити йому огляд на стан такого сп`яніння.

Згідно рапорту інспектора СРПП ВП №1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області Магерамова Вагіфа під час патрулювання спільно із інспектором СРПП ВП №1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області Шилиною В.Г. 09.11.2024 року о 23.10 год. по вул. Карнауха в с. Огіївка Берестинського району Харківської області було виявлено транспортний засіб RENO DASTER д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_1 , який порушував комендантську годину. Транспортний засіб було зупинено для перевірки документів, під час чого у водія виявлено ознаки алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці. Під час безперервного запису з моменту зупинки транспортного засобу на нагрудну боді камеру водієві було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу, від чого водій відмовився. У подальшому ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення, проте водій відмовився їхати на службовому автомобілі, повідомивши. Що поїде на своєму автомобілі. Про відповідальність за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку водій був попереджений. Водію роз`яснено права, передбачені ст. 268 КУпАП, ст. 63 Конституції України. ОСОБА_1 було відсторонено від керування транспортним засобом згідно ст. 266 КУпАП.

Ознаки алкогольного сп`яніння уповноваженою особою вказано: запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці. (а.с.3).

При цьому ознакою перебування правопорушника у стані алкогольного сп`яніння у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 786057 від 09.11.2024 року та акті огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів уповноваженою особою вказано лише запах алкоголю з порожнини рота.

З наданих відеозаписів нагрудної камери працівника поліції, слідує, що фактично огляд на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , у тому числі виявлення ознак такого сп`яніння, інспектором СРПП ВП №1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області Магерамовим Вагіфом не проводився, оскільки дані відеозапису не відображають наявності у правопорушника зовнішніх ознак алкогольного сп`яніння, оскільки водій транспортного засобу поводив себе спокійно, чітко відповідав на запитання, не заперечував щодо причин його зупинки та поводив себе протягом усього часу врівноважено.

Наведені вище обставини свідчать про те, що матеріали провадження не містять достовірних відомостей, з яких можна було б беззаперечно, за принципом «поза розумним сумнівом» встановити наявність у ОСОБА_1 ознак алкогольного сп`яніння, які б стали підставою для проходження огляду, а тому зазначене не породжувало обов`язку ОСОБА_1 проходити огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу та в медичному закладі.

Крім того, відповідно до вимог ст.ст. 265-2 КУпАП та 266 КУпАП за наявності підстав вважати, що особа, яка керує транспортним засобом, перебуває у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, працівник уповноваженого підрозділу України, що забезпечує безпеку дорожнього руху, зобов`язаний тимчасово затримати транспортний засіб та відсторонити водія від керуванням транспортним засобом.

Як пояснив у судовому засіданні правопорушник, після оформлення адміністративного протоколу та виключення боді камери він сів у своє авто за кермо й продовжив рух до свого домоволодіння, тобто фактично його не було відсторонено від керування транспортним засобом.

Працівником поліції не спростовано у судовому засіданні свідчення правопорушника у цій частині, вказавши лише те, що відсторонення від керування транспортним засобом правопорушника у відповідності до ст. 266 КУпАП відбулося шляхом повідомлення правопорушника про відсторонення його від керування транспортним засобом, що зафіксовано на відеозаписі та у протоколі про адміністративне правопорушення.

Отже, з матеріалів адміністративної справи вбачається, що працівник поліції, склавши відносно ОСОБА_1 протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП, в порушення вимог ст.ст. 265-2 КУпАП та 266 КУпАП не здійснив тимчасове затримання керованого ним транспортного засобу, не відсторонив водія від керування цим транспортним засобом та дозволив продовжувати керувати автомобілем, що у тому числі за відсутності інших об`єктивних ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 спростовує версію, викладено у протоколі про адміністративне правопорушення, щодо керування ОСОБА_1 транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння.

Відомості вказані в протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 786057 від 09.11.2024 року про наявність у ОСОБА_1 ознак алкогольного сп`яніння, а саме запах алкоголю з порожнини рота, суперечать сукупності доказів, які є у матеріалах справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення складено працівником поліції з порушенням норм чинного законодавства, оскільки працівником поліції не встановлено у водія ознак алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку, а тому провадження у справі слід закрити за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

постановив:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена через Сахновщинський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10 денний строк, після її винесення, апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови складено 25.11.2024 року.

Суддя: