Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/1356/23
Провадження № 3/506/1/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.02.2024 року суддя Красноокнянського районного суду Одеської області Чеботаренко О. Л., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, працює керівником ТОВ «Полісся Надра Інвест», раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст.204-1 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

16.12.2023 року о 17.10 год. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на північній околиці с. Нагірне Подільського району Одеської області на відстані до 20000 м від лінії державного кордону України, у групі осіб, в пішому порядку з документами, що посвідчують його особу, здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України на вихід з України в Республіку Молдова поза встановленими пунктами пропуску через ДКУ в районі пп/зн №0436 на напрямку с. Нагірне (Україна) с. Колосове (Республіка Молдова), чим порушив ст.9 Закону України «Про державний кордон України» та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.2 ст. 204-1 КУпАП.

ОСОБА_1 був повідомлений про необхідність явки до Красноокнянського районного суду Одеської області на 26.12.2023 року на 15.30 год., про що є відмітка в протоколі, який підписаний останнім./а.с.1/.

Крім того, до протоколу долучена розписка ОСОБА_1 про те, що йому відомо, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.204-1 ч.2 КУпАП, відносно нього розглядатиметься Красноокнянським районним судом Одеської області 26.12.2023 року на 15.30 год. та у разі його неявки в судове засідання, справа може бути розглянута у його відсутність. При цьому, у вказаній розписці зазначено, що свою вину у спробі перетину державного кордону України він визнає повністю та просить справу розглянути у його відсутність /а.с. 21/.

Суд самостійно вживав заходів для виклику даної особи за номером телефону, який зазначений у наданих матеріалах, однак вказаний номер не є вірним .

Разом з тим, 26.12.2023 року ОСОБА_1 до суду не з`явився.

Крім того, для належного сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи судом надсилалися судові повістки про виклик до суду на 25.01.2024 року на 09.45 год. та на 28.02.2024 року на 08.45 год. за його місцем проживання, зазначеним у протоколі, однак вказані судові повістки адресату вручені не були, у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою /а.с.25, 26/.

Крім того, інформація щодо дати та часу розгляду справ міститься у відкритому доступі на офіційному веб-сайті Красноокнянського районного суду Одеської області в розділі «Розклад засідань» та офіційному веб-сайті «Судова влада України» у розділі «Стан розгляду справ».

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначив, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У разі неприбуття особи, яку викликає суд, суд має право вирішити матеріали за наявними доказами і неявка у судове засідання такої особи за умови, що таку особу належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З метою недопущення затягування і відкладення судового розгляду на строк, який перевищує строк розгляду справи, встановлений законом, враховуючи практику Європейського суду з прав людини стосовно критеріїв розумних строків, беручи до уваги правову та фактичну складність справи; поведінку заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (рішення у справах «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 року тощо), а також приймаючи до уваги рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України», яким наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній даних чи доказів.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, як зазначив ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України" (заява N 18986/06; п.57) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (Teuschler v. Germany, N 47636/99; Sukhorubchenko v. Russia, N 69315/01, § 48; Gurzhyy v. Ukraine, N 326/03.)

Таким чином, ОСОБА_1 було відомо про розгляд Красноокнянським районним судом Одеської області відносно нього справи про адміністративне правопорушення, суд належним чином повідомляв його про необхідність прибуття до суду для розгляду справи, однак останній розглядом справи не цікавився, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило, тому суд вважає причину його неявки неповажною. Тому справа розглянута у відсутність ОСОБА_1 , що не суперечить вимогам ст.268 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251 , 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ст.1 КУпАП, завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Положення ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

КУпАП визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративне правопорушення та змісту постанови, що приймається в конкретній справі. У них повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема, дані про час, місце вчинення адміністративного правопорушення, його суть, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення, а якщо правопорушенням спричинено матеріальну шкоду, про це також зазначається у процесуальних документах, тобто всі обставини правопорушення, отримані на підставі дослідження та оцінки доказів в їх сукупності, обґрунтування наявності складу правопорушення.

Так, протокол про адміністративне правопорушення - це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.

Саме складання протоколу - це процесуальна дія суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст.251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, уповноваженою особою ДПС України складено протокол про адміністративне правопорушення серії ПдРУ №290694 від 16.12.2023 відносно ОСОБА_1 за ст.204-1 ч.2 КУпАП у відповідності до вимог ст.256 КУпАП, оскільки останній містить усі необхідні елементи протоколу /а.с.1/.

Зокрема, у вказаному протоколі про адміністративне правопорушення чітко зазначена (конкретизована) суть адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 204-1 КУпАП, а саме фабула правопорушення відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеному у статті КУпАП, за якою складено протокол та роз`яснено права та обов`язки передбачені ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 256 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Будь яких пояснень, заперечень ,зауважень ОСОБА_1 щодо складання протоколу не зазначив та підписав його..

Крім того, судом були досліджені матеріали справи:

- рапорт молодшого інспектора прикордонної служби 2 категорії 2 групи ІПК віпс(тип А) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип Б) сержанта ОСОБА_2 /а.с.2/;

- копію паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 /а.с.4/;

- витяг з бази даних ІТС «Ризик» від 16.12.2023 року, згідно з яким відомості відносно ОСОБА_1 у вказаній базі даних відсутні /а.с.5/;

- довідку про результати проведення перевірочних заходів з додатками /а.с.6-20/;

- розписку ОСОБА_1 , згідно з якою йому повідомлено про те, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.204-1 КУпАП, стосовно нього буде розглядатись Красноокнянським районним судом Одеської області 26.12.2023 року о 15.30 год. Його попереджено, що відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, у разі його відсутності в даному судовому засіданні, справа може бути розглянута у його відсутність. Він просить суд розглянути справу без його участі, свою вину у спробі перетину державного кордону України визнає повністю /а.с.21/.

Суд зауважує ,що доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно ст.251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, основним для вирішення справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення складу правопорушення. Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визначається, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Частиною 2 ст.204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади, у групі осіб.

Аналізуючи досліджені докази, оцінюючи їх у сукупності, суддя доходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 204-1 КУпАП, повністю доведена, є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом».

Так, стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява № 10705/12) ЄСПЛ визначає: «Суд, при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою». Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» не виключає будь-який сумнів взагалі, оскільки завжди можна припустити можливість існування навіть дуже маловірогідних обставин чи їх збігів. Проте, цей стандарт доказування означає, що особу необхідно виправдати не при наявності будь-якої «тіні» сумнівів, а при наявності лише «розумного сумніву».

При цьому розумним є сумнів, який має під собою причину та здоровий глузд і випливає зі справедливого та розумного розгляду всіх доказів у справі або з відсутності доказів у справі. Цей сумнів не є ні смутним, ні гіпотетичним чи уявним або надуманим, а саме таким, який ґрунтується на конкретних обставинах або інших вагомих причинах, які б змусили розумну людину вагатися вдатися до певних дій у питаннях, що мають значення для неї.

Таким чином, оцінивши всі зібрані по справі докази в їх сукупності, вважаю, що зібрано, надано та досліджено достатньо доказів того, що 16.12.2023 року о 17.10 год. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на північній околиці с. Нагірне Подільського району Одеської області на відстані до 20000 м від лінії державного кордону України, у групі осіб, в пішому порядку з документами, що посвідчують його особу, здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України на вихід з України в Республіку Молдова поза встановленими пунктами пропуску через ДКУ в районі пп/зн №0436 на напрямку с. Нагірне (Україна) с. Колосове (Республіка Молдова), чим порушив ст.9 Закону України «Про державний кордон України» , тому приходжу до висновку, що у діях ОСОБА_1 склад правопорушення, передбаченого ч.2 ст.204-1 КУпАП.

Тому , із з врахуванням обставин справи та особи правопорушника, який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, та враховуючи те, що правопорушення вчинено під час дії на території України воєнного стану, внаслідок чого заборонено виїзд за межі держави осіб чоловічої статі призовного віку, вважаю, що стягнення відносно ОСОБА_1 слід обрати у виді штрафу у максимальному розмірі, передбаченому санкцією вказаної статті.

Підстави для застосування до ОСОБА_1 додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, яке санкцією ч.2 ст.204-1 КУпАП передбачене як обов`язкове, відсутні, у зв`язку з відсутністю будь-яких предметів, які підлягали б конфіскації.

Крім того, відповідно до ч.7 ст.283 КУпАП, п.п. 5 п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 слід також стягнути судовий збір в дохід держави.

Керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /РНОКПП не відомий/ /паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий 22 листопада 2011 року Богунським РВ УМВС України в Житомирській області/ до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 13600 грн., без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Стягнення штрафу проводити на р/р UA0015626, отримувач коштів: ГУК в Од.обл/отг смт Окни/21081100, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат), ; МФО 899998, код платежу: 21081100, призначення платежу: штрафи від населення.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн. в дохід держави на рахунок: Отримувач коштів; ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106 (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0026001; Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом 15 днів з моменту набрання постановою законної сили, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу 27200 грн.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, захисником до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови, а прокурором - в межах повноважень, визначених ч.5 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Чеботаренко О. Л.