ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 615/1322/23 Головуючий І інстанції Токмаков А.П.
Провадження № 33/818/37/24 Суддя доповідач Гєрцик Р.В.
Категорія: ст.173КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Гєрцика Р.В.

секретаря судового засідання Соболєвої Є.Є.

за участю особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника Перепелиці О.В.

представника потерпілого адвоката Ніколаєва В.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харків в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника Перепелиці О.В. на постанову судді Валківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2023 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 -

ВСТАНОВИВ

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини

Згідно постанови судді, 10.07.2023 року близько 14:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи на пров. Соборний в м. Валки Харківської області, в громадському місці публічно непристойно висловлювалася та образливо чіплялася до ОСОБА_2 і прихожан храму, тим самим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Постановою судді Валківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2023 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 199 гривень та стягнуто судовий збір в розмірі 536 грн 80 коп.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі захисник Перепелиця О.В. просить постанову судді скасувати як необґрунтовану та незаконну, таку, що не відповідає фактичним обставинам справи, винести нову постанову, якою провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

В обґрунтування заявлених апеляційних вимог посилається на те, що ОСОБА_1 є особою похилого віку, є патріотом України і ветераном праці. Вона постійно допомагає коштами воїнам ЗСУ задля перемоги над ворогом, та право на свободу слова та вибору віросповідання, надані Конституцією України є непорушними, а суд першої інстанції притягнув до адміністративної відповідальності патріота України, який бореться за цінності, що відстоюються воїнами України.

Вказує, що житловий будинок, в якому проживає ОСОБА_1 , розташований безпосередньо біля центрального входу у преображенський храм м.Валки, де проводить службу ОСОБА_2 . В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснювала суду, що в день складання протоколу про адміністративне правопорушення вона звернулась до ОСОБА_2 надати пояснення, чому Преображенський храм та він сам залишаються в управлінні православної церкви московського патріархату.

Зазначає, що допитаний у судовому засіданні суду першої інстанції ОСОБА_2 не зміг пригадати жодного відомого нецензурного висловлювання, яким виражалась ОСОБА_1 , а також, на переконання сторони захисту, судом не можуть бути прийняті до уваги пояснення свідка ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_2 , оскільки такий свідок не може бути безстороннім.

Мотиви суду

Перевіривши матеріали справи відповідно до вимог ч.7 ст.294 КУпАП, заслухавши доводи ОСОБА_1 та її захисника на підтримання вимог апеляційної скарги, пояснення представника потерпілого, який заперечував щодо задоволення вимог апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод(далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам судочинства, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, повазі до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і в доведеності перед судом їх переконливості.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як убачається з матеріалів справи та змісту оскаржуваного рішення, дані вимоги закону при розгляді справи щодо ОСОБА_1 судом виконані. Висновки про винуватість останньої у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суд обґрунтував низкою доказів, яким дана відповідна оцінка в постанові.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Необхідно зазначити, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, різновид словесної брутальності, які висловлені публічно в місці, де можуть бути і були почуті людьми. Хоча словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю, проте використання нецензурних слів виявляє грубе, образливе ставлення до оточуючих незалежно від їх кількості. Вулиця в цьому сенсі є громадським місцем.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, такі як хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля. Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Також, з суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття. Тобто посягання на громадський порядок і спокій громадян здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Так, судовим розглядом встановлено, що 10.07.2023 року близько 14:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи на пров. Соборний в м. Валки Харківської області, в громадському місці публічно непристойно висловлювалася та образливо чіплялася до ОСОБА_2 і прихожан храму, тим самим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Внаслідок зазначених подій та встановлених фактичних даних працівником поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №874674, складеного 10.07.2023 року.

До того ж, факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 крім протоколу, також підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи, а саме:

- рапортом, зареєстрованим за № 1597, згідно якого зі служби «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_2 , що 10.07.2023 року близько 14:00 год. на пров. Соборний в м. Валки відбувається сварка із сусідкою ОСОБА_1 , яка словесно ображає його та родичів.

- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 від 10.07.2023 року, які він підтвердив в судовому засіданні суду першої інстанції та пояснив, що конфліктна ситуація із сусідкою ОСОБА_1 продовжується вже давно. Систематично в присутності прихожан обзиває нецензурними словами, принижує. Родичі воюють, так погрожує, щоб всіх привезли в гробах, проклинає. Підкидає до храму сміття, огарки від цигарок. Зауважив, що 10.07.2023 нецензурних слів не було, лише обзивала вонючим Бандерою та московським чортом, чіплялася до прихожан та дітей, які приходять з батьками до церкви.

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 від 10.07.2023 року, які вона підтвердила в судовому засіданні суду першої інстанції та пояснила, що ОСОБА_1 проживає поряд, кожного дня, в тому числі і 10.07.2023, приходить на територію храму, в присутності прихожан обзиває, пред`являє безпідставні претензії. Зауважила, що житловий будинок для проживання їм виділила релігійна громада, офіційно оформлена приватним підприємцем з надання релігійних послуг, зокрема, продажу гробів. Разом з тим, ОСОБА_1 публічно проголошує, що вони самовільно зайняли будинок та протиправно торгують гробами. Постійно систематично погрожує. Кожного разу намагаються уникнути конфлікту, але чують в свою сторону та сторону дітей прокльони, тому викликали поліцію.

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_4 від 10.07.2023 року, в яких вона зазначила, що ОСОБА_1 систематично вчиняє конфлікти з батюшкою та прихожанами, 10.07.2023 року вона в черговий раз почала конфлікт з батюшкою та його дружиною, виражаючись в їх бік нецензурною лайкою та почала їх ображати та обзивати «чортом московським», під час сварки були прихожани та перехожі, які це чули.

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 10.07.2023 року, в яких вона власноручно вказала, що 10.07.2023 року о 14.00 год вона вийшла зі свого домоволодіння на АДРЕСА_1 та побачила ОСОБА_5 та її чоловіка - священика Преображенського храму ОСОБА_2 та ввічливо запитала у них, чому вони не переходять до православної церкви України та запитала чому на війні гинуть її друзі. Відповіді вони не дали та почалась словесна перепалка з погрозою та лайкою. Так як вони не дали їй відповіді, вона обізвала ОСОБА_2 нецензурними словами, оскільки вона є патріотом України та їй небайдужа доля храму.

Незважаючи на те, що захисник в апеляційній скарзі заперечує вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, вина останньої підтверджується вищезазначеними доказами, дослідженими як судом першої інстанції, так і апеляційним, які є належними та допустимими, та які поза розумним сумнівом підтверджують наявність у її діях складу вказаного адміністративного правопорушення, а тому безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що судом під час розгляду справи порушено ст.280 КУпАП, оскільки не з`ясовано обставин вчинення правопорушення та не вжито заходів до встановлення вини особи в його вчиненні.

Крім того, апеляційний суд зазначає, що доводи апелянта про те, що ОСОБА_1 є патріотом України та лише вимагала пояснень щодо відношення храму до відповідного патріархату не можуть виправдовувати порушення громадського порядку та правил поведінки в громадських місцяхта не можуть вважатись припустимими в демократичному суспільстві та відповідати нормам суспільної моралі.

Аргументи апелянта, що між ОСОБА_1 та потерпілим на протязі тривалого часу існує конфлікт через дії саме потерпілого то апеляційний суд розцінює такі доводи критично, оскільки даний факт не спростовує наявності вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та вчинення нею адміністративного правопорушення під час подій зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, враховуючи викладене, апеляційний суд приходить висновку, що дії ОСОБА_1 правильно квалiфiковано за ст. 173 КУпАП, оскiльки вона вчинила дрібне хуліганство, тобто в громадському місці публічно непристойно висловлювалася та образливо чіплялася до ОСОБА_2 і прихожан храму, тим самим порушила громадський порядок і спокій громадян.

За наведених обставин апеляційний суд вважає, що фактичні обставини справи судом першої інстанції з`ясовані повно та об`єктивно, вина ОСОБА_1 доведена повністю, в зв`язку з чим суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, призначене судом адміністративне стягнення повністю відповідає вимогам статті 33 КУпАП.

З огляду на викладене, постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою і скасуванню за доводами, викладеними в апеляційній скарзі не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника Перепелиці О.В. залишити без задоволення.

Постанову судді Валківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2023 року щодо ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Гєрцик