Справа № 214/1753/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

01 травня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, які надійшли від ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , інн НОМЕР_1 , яка народилася у с. Приморське Скадовського р-ну Херсонської обл., громадянство Україна, не працюючої, має на утриманні 4-х дітей ОСОБА_2 , 2013 року народження, ОСОБА_3 , 2020 року народження, ОСОБА_4 , 2020 року народження, ОСОБА_5 , 2017 року народження, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

22.02.2024 на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №384321 від 16.02.2024 у відношенні ОСОБА_6 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП. Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_6 ухилилася від виконання батьківських обов`язків по вихованню сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який 15.02.2024 о 13.06 год. за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 24-д, у магазині «Аврора» вчинив крадіжку на суму 500 грн.

ОСОБА_6 у судове засідання повторно не з`явилась, будучи повідомленою належним чином, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи від неї до суду не надходило.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в п.п.66-69 рішення у справі «Смірнова проти України», «…сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти повагу до інших учасників процесу та суду, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи протягом розумного строку…».

Приймаючи до уваги, що судом вжито необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_6 у судовому засіданні, клопотань про відкладення розгляду справи від останньої не надходило, причини неявки до суду визнано неповажними, тому з метою дотримання розумного строку розгляду справи суд доходить висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_6 , оскільки положення ч.2 ст.268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової її участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази та інші документи.

У розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи підлягає особа адміністративній відповідальності за інкриміноване їй адміністративне правопорушення, тобто перевірити правильність кваліфікації дій.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність. Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Статтею ст.184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за невиконання батьками або особами, що їх замінюють, обов`язків щодо виховання дітей. Суб`єктивна сторона кожного зі складів правопорушень, передбачених ч.ч.1-7 цієї статті, характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності. Суб`єктом правопорушення є батьки неповнолітньої особи, або особи, які їх замінюють. Об`єктом правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів неповнолітніх. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.184 КУпАП, в залежності від характеру дій чи бездіяльності батьків або осіб, що їх замінюють, або ж самих дітей, визначають наявність окремих складів правопорушень, та відповідно, їх кваліфікацію.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №384321 від 16.02.2024, ОСОБА_6 ухилилася від виконання батьківських обов`язків по вихованню сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який 15.02.2024 о 13.06 год. за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 24-д, у магазині «Аврора» вчинив крадіжку на суму 500 грн. Дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч.2 ст.184 КУпАП, за ознакою повторності протягом року ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо виховання дитини, з посиланням на притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.01.2024 у справі №214/198/24.

Так, диспозицією ч.2 ст.184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення. Тобто, обов`язковою кваліфікуючою ознакою об`єктивної сторони вказаного складу адміністративного правопорушення, є його повторність.

У розумінні ст.ст.35, 39 КУпАП та загальних правових засад, повторним є адміністративне правопорушення, вчинене особою, до якої за вчинене нею протягом року здійснене однорідне правопорушення були застосовані міри адміністративного стягнення. При цьому, однорідність означає посягання на той самий родовий або видовий об`єкт, відповідальність за вчинення яких передбачається однією нормою.

Відповідно до положень глави 19 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому викладається твердження про вчинення особою відповідного правопорушення, при доведенні вчинення якого особа піддається певним заходам примусу. Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для подальшого провадження у справі, викликає у особи необхідність здійснення свого захисту, у зв`язку із чим до нього пред`являються особливі вимоги.

Згідно зі ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення. При цьому формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини.

Кваліфікуючи дії ОСОБА_6 за ч.2 ст.184 КУпАП, інспектор поліції в протоколі фактично виклав об`єктивну сторону інкримінованого адміністративного правопорушення за ознаками ч.1 ст.184 КУпАП, з формальним посилання у відповідній графі протоколу на притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.01.2024 у справі №214/198/24. Разом з тим, за вищевказаною постановою ОСОБА_6 звільнено від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП на підставі ст.22 КУпАП за малозначністю вчиненого правопорушення, з обмеженням усним зауваженням, а провадження у справі закрито. Саме на вказане судове рішення інспектор послався як на обставину, яка має значення для кваліфікації дій ОСОБА_6 за ч.2 ст.184 КУпАП, долучивши копію постанови до протоколу.

Однак, суд критично оцінює такі доводи інспектора, оскільки ознака повторності, будучи обов`язковою кваліфікуючою ознакою об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_6 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП, відсутня з огляду на те, що ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП із накладенням стягнення протягом року не притягувалася. Закриття провадження по справі за малозначністю діяння є реабілітуючою обставиною, яка виключає наявність для такої особи будь-яких наслідків у формі судимості та застосування строків її зняття, визначених ст.39 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення чи здійснювати перекваліфікацію дій, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції сторони обвинувачення та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя. Тобто, коригування судом суті висунутого обвинувачення є недопустимим, оскільки суперечить принципу змагальності сторін та безсторонності і незалежності суду.

Так, у справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення, але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення, відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Враховуючи, що положеннями діючого законодавства України не передбачено здійснення судом перекваліфікації дій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності чи самостійного редагування фабули правопорушення, викладеної в протоколі, або відшукування доказів на користь обвинувачення, в той час як проведена інспектором СЮП ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області Сабаном П.Л. кваліфікація дій ОСОБА_6 є невірною із викладеною в протоколі об`єктивною стороною інкримінованого адміністративного правопорушення та обсягом наданих письмових доказів, які в сукупності не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП, тому суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_6 складу правопорушення.

Враховуючи закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір в порядку ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.184, 245, 247 ч.1 п.1, 280, 283 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником протягом 10 днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко