Провадження № 3/761/2769/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва А.В.Трубніков, розглянувши матеріали, які надійшли з Шевченківського УП ГУНП у м.Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого лікарем-хірургом у КМКЛ №1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення ,-

В С Т А Н О В И В :

18 березня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173-1 КУпАП.

Так, відповідно до протоколу серії ВАВ №589051 від 07.03.2024 року, ОСОБА_1 27.02.2024 року у АДРЕСА_2 , розмістив на паркані плакат компрометуючого змісту відносно ОСОБА_2 , чим поширив неправдиві чутки, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вказав, що має певну позицію відносно ОСОБА_2 , однак вказаного плакату не поширював та навіть не знав про його існування.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.ст.251 та 252 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, диспозицією ст.173-1 КУпАП встановлена відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Дослідивши матеріали даної адміністративної справи, а саме протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №589051 від 07.03.2024 року, рапорта старшого ДОП сектору превенції ВП №3 Шевченківського УП ГУНП у м.Києві Олега Тимошенка, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, фото плакату, пояснення ОСОБА_1 , копії документів ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення, серед інших вимог, зазначаються місце, час і суть правопорушення.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що посадовою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення зазначених норм закону виконано не було, оскільки матеріали, долучені до протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності не містять достатніх доказів, що доводять причетності ОСОБА_1 до викладеного у протоколі правопорушення.

У відповідності із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013р., та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016р., ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-1 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Андрій Трубніков