Єдиний унікальний номер 725/3915/24
Номер провадження 3/725/1518/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2024 року м. Чернівці

Першотравневий районний суд м.Чернівці в складі:

головуючої судді Федіної А.В.,

за участю секретаря судового засідання Ватаманюк В.В.,

потерпілої ОСОБА_1 (за участю сурдоперекладача)

представника потерпілої ОСОБА_2 ,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 ,

та захисника Москалюк Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП громадянку України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, 25.04.2024 року о 20 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 ОСОБА_3 вчинила домашнє насильство психологічного та фізичного характеру стосовно доньки ОСОБА_1 , а саме: виражалась нецензурними словами, погрожувала фізичною розправою, штовхала, чим могла завдати шкоди фізичному здоров`ю ОСОБА_1 .

Такі дії ОСОБА_3 згідно вказаного протоколу кваліфіковані за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала та пояснила, що у час та місці, що вказані у протоколі, вона жодних протиправних дій щодо доньки не вчиняла, а навпаки намагалась уникати будь-якої конфліктної ситуації. Натомість, її донька, за підбурюванням свого чоловіка ОСОБА_4 , вчинила конфлікт з нею, почала їй заважати спілкуватись із онуком в месенджері, розкидала речі в її кімнаті, потім била її та штовхала. Намагаючись уникнути сварки, вона вийшла з кімнати у коридор, проте ОСОБА_5 прослідувала за нею та почала бити її коридорі, у зв`язку з чим вона закрилась у своїй кімнаті, проте була змушена відкрити двері онуку та в цей момент ОСОБА_1 почала знову її бити. Намагаючись захиститись від доньки вона викрутилась від побиття та вибігла з квартири. Просила врахувати, що її донька за станом здоров`я не може піклуватись про себе, у зв`язку з чим вона намагається їй допомагати, проте остання не завжди належним чином приймає таку допомогу. Вважає., що донька перебуває під психологічним впливом свого чоловіка ОСОБА_4 , який провокує її на скандали.

Захисник в судовому засіданні просила закрити провадження у справі з підстав відсутності в діях ОСОБА_3 подій та складу правопорушення. Вказувала на те, що матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження обставин викладених у протоколі та на спростування таких обставин просила долучити до матеріалів справи відеозапис подій, які мали місце 25.04.2024 року о 20 год. 00 хв., оскільки в помешкані ОСОБА_3 встановлено камеру відеоспостереження. Звертала увагу на імовірні процесуальні порушення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також на те, що відносно ОСОБА_1 також був складений протокол про адміністративне правопорушення по факту подій, які мали місце 25.04.2024 року о 20 год. 00 хв.

Потерпіла в судовому засіданні надала неоднозначні пояснення по факту подій, що відбувались, 25.04.2024 року о 20 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 , оскільки конфлікти з матір`ю виникають часто та різних причин. Зокрема, вказувала що причиною конфлікту стало те, що мати виражалась нецензурними словами щодо неї, перебуваючи у своїй кімнаті, потім зазначала, що мати поставила дітей на підвіконник, називала їх «глухонімими» та вимагала їх лікування.

Представник потерпілої в судовому засіданні вказувала на те, що своїми діями ОСОБА_3 провокує доньку, не впускає її у свою кімнату, де знаходяться також належні ОСОБА_1 речі, заважає ОСОБА_1 виховувати дітей на власний розсуд.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 173-2 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п. 4 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду вирішує питання чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

У відповідності до вимог ст.251 КУпАП адміністративний матеріал повинен містити фактичні дані, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Кобець проти України» зазначав, що відповідно до прецедентної практики при оцінці доказів суд керується критерієм «поза розумним сумнівом» та доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами по справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок збирання доказів покладається на орган, уповноважений складати протокол про адміністративне правопорушення.

Так, на підтвердження обставин, викладених у протоколі працівниками поліції до матеріалів справи долучено лише протокол прийняття заяви про вчинене правопорушення або іншу подію від 26.04.2024, відповідно до якого ОСОБА_1 вказувала на те, що 25.04.2024 року близько 20 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 її мати ОСОБА_3 ображала її нецензурними словами, погрожувала, тягала за волосся, дала ляпаса.

Разом з тим, такі пояснення потерпілої не знайшли свого підтвердження належними та допустимими доказами, окрім протоколу про адміністративне правопорушення та вказаного протоколу прийняття заяви про вчинене правопорушення або іншу подію від 26.04.2024 року, матеріали справи не містять інших доказів, зібраних органом уповноваженим складати протокол на виконання вимог ст. 251 КУпАП. Крім того, потерпіла в судовому засіданні достеменно не могла пригадати, які саме дії ОСОБА_3 25.04.2024 року спровокували конфлікт.

Вказані процесуальні документи, а саме протокол про адміністративне правопорушення та протокол прийняття заяви про вчинене правопорушення або іншу подію від 26.04.2024 року не містить відомостей про те, що потерпілій було завдано чи могло бути завдано шкоди внаслідок дій її матері, при цьому відсутні будь-які інші докази на підставі яких можна було б підтвердити обставини, що викладені у протоколі.

Зокрема, винуватість особи поза розумним сумнівом повинна доводитися обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, поясненнями свідків, відеоматеріалами та іншими матеріалами справи в їх сукупності. Вказані докази оцінюються за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

Таким чином, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може вважатись однозначним та беззаперечним доказом вини, а обставини відображенні у ньому мають бути підтвердженні сукупністю інших доказів.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Так, матеріали справи не містять сукупності доказів на підтвердження вини ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за обставин, що вказані у протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, в судовому засіданні було переглянуто відеозапис подій, які відбувалист у коридорі помешкання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з якого вбачається агресивні дії саме ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_3 , при цьому на відеозаписі не зафіксовано нецензурної лайки ОСОБА_3 в бік ОСОБА_1 , а також будь-яких дій, які б вказували на фізичне насильство, навпаки згідно відеозапису ОСОБА_3 намагалась захиститись від нападів ОСОБА_1 .

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на наведені вище обставини, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_3 події і складу правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. 1, 3, Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», ст.ст. 33,34,35, 283, 284, 285, 294, 173-2 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд м.Чернівці протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна