Справа № 709/576/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2024 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Левченко В. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерки, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 30 березня 2024 року серії ВАД № 296066, ОСОБА_1 29 березня 2024 року о 10:00 у громадському місці біля буд. АДРЕСА_2 висловлювалась нецензурною лайкою в адресу

ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, пояснила, що вона не висловлювалась нецензурною лайкою, а лише попросила ОСОБА_3 , щоб вона не палила сміття, оскільки весь дим іде до неї на подвір`я. Зазначила, що конфлікт з приводу паління сміття триває давно.

Представник потерпілої ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що потерпіла ОСОБА_2 є її матір`ю та вона не змогла з`явитися у судове засідання через незадовільний стан здоров`я. По суті пояснила, що потерпіла працювала на своїй присадибній ділянці, а Кіян почала ображати її нецензурною лайкою, принижувати як особу з інвалідністю, говорячи такі слова, як "ледащо" та те, що потерпіла "купила собі інвалідність", в брутальній формі намагалася самостверджуватися. А тому просила врахувати роз`яснення Пленуму ВСУ, викладених у Постанові від 22 грудня 2006 року №10 "Про судову практику у справах про хуліганство", посилалась на практику Верховного Суду та просила притягнути

ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді 15 діб адміністративного арешту.

Заслухавши ОСОБА_1 , представника потерпілої ОСОБА_4 , дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив таке.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначає, що дрібне хуліганство, це нецензурна лайка в громадських місцях, що порушують громадський порядок та спокій громадян. Науково- практичний коментар статті 173 КУпАП зазначає, що об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Слід також зазначити, що хуліганством, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності (висновок пленуму Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року

№ 10).

Положення ч. 1 ст. 9 КУпАП передбачають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

З огляду на зміст ст. 173 КУпАП, об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, є дії у певній формі, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При розгляді справи установлено, що дії ОСОБА_1 були спрямовані відносно конкретної особи, з якою у неї неприязні відносини. Ці дії не порушували громадський порядок як такий і спокій громадян, а були наслідком вказаних неприязних відносин, які повинні розглядатись у іншому, ніж адміністративно-правовому, форматі. В даному випадку умисел особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, був спрямований на вирішення індивідуального тривалого конфлікту, а не порушення громадського порядку.

Окрім цього, особа, уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення, всупереч приписам ч. 2 ст. 251 КупАП не здійснила дій, спрямованих на збирання доказів, обмежившись відбиранням письмових пояснень від учасників конфлікту.

З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять достатніх доказів, які б поза розумним сумнівом доводили вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Згідно з частиною першою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях

ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КупАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 221, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В. В. Левченко