Справа № 375/1521/24
Провадження № 3/375/1021/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Смик М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає на АДРЕСА_1 ,

за статтею 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

7 вересня 2024 року близько 21 год на вул. Армійській у с. Ольшаниця Білоцерківського району Київської області ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме сварку та бійку з ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином. До суду подав письмові пояснення, в яких зазначив, що вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнає.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була повідомлена про судові засідання, була обізнана про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, свідомо не вживав заходів для явки до суду, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Враховуючи дані обставини суд вважає, що відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення за жодних обставин не може виступати як засіб уникнення адміністративної відповідальності, а тому визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні доведена матеріалами справи, дослідженими та проаналізованими в судовому засіданні, а саме: протоколом серії ВАД№ 101390 від 7 вересня 2024 року, рапортом, письмовими поясненнями ОСОБА_2 , письмовими поясненнями ОСОБА_3 , письмовими поясненнями ОСОБА_4 , письмовими поясненнями ОСОБА_1 , довідкою травматологічного пункту КЗ БМР «Білоцерківська міська лікарня № 2», копією паспорта ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП підтверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які відповідно до статті 251 КУпАП є доказами у справі про адміністративне правопорушення.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , суд враховує характер вчиненого адміністративного правопорушення, ступінь вини, обставини, які пом`якшують відповідальність та відсутність обставин, які її обтяжують, та з урахування того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобіганню вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов висновку, що з метою виховання ОСОБА_1 та запобігання вчиненню ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є застосування до нього адміністративного стягнення в межах санкції статті 173 КУпАП у виді штрафу.

Згідно з вимогами статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

У відповідності до вимог пункту 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір, в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 605,60 грн.

Керуючись статтями 33, 40-1, 173, 245, 252, 280, 283, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пунктом 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави (рахунок отримувача: UA0010842; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету:21081100) у розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в дохід держави (рахунок отримувача: UA0026001,код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету: 37993783) в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Частиною 1 статті 307 КУпАП передбачено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Рокитнянський районний суд Київської області до Київського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя Марина СМИК