ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/379/24 Справа № 712/7134/23 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Гоменюк О. Ю. Доповідач в апеляційній інстанції Люклянчук В. Ф.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року м. Черкаси

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справах Черкаського апеляційного суду Люклянчук В.Ф., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 серпня 2023 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Стягнено судовий збір на користь держави у розмірі 536 грн. 80 коп.

ВСТАНОВИВ

З постанови судді вбачається, що 13 червня 2023 року о 12 год. 00 хв. м. Черкаси, вул. Чайковського, 25, ОСОБА_1 вчинила хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: вчиняла конфлікт та на паркані розвішувала ганчір`я, чим порушувала громадський порядок та громадській спокій.

В апеляційній скарзі, яка подана 14 червня 2024 року, ОСОБА_1 просить скасувати вищевказану постанову, справу закрити.

У клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження посилається на те, що через неналежне повідомлення, не була присутньою у судовому засіданні, копію оскаржуваної постанови отримала 05 червня 2024 року після особистого звернення.

Вважає, що вищевказану постанову незаконною та необґрунтованою, яка прийнята з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Зазначає. що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи.

Вказує, що робітники поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не повідомили їй про час та місце розгляду справи та взагалі не надали їй матеріали справи для ознайомлення.

Звертає увагу на те, що при розгляді справи судом не було допитано свідків, очевидців події та інших учасників справи.

Стверджує, що працівниками поліції взагалі не були відібрані пояснення очевидців щодо обставин події.

В обґрунтування апеляційних вимог вказує, що за обставин вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення, знаходилась за місцем своєї роботи - ПП «ЕСТЕТІК ФУДС».

Апеляційна скарга на постанову судді подана після закінчення 10-ти денного строку на апеляційне оскарження, встановленого ч. 2 ст. 294 КУпАП. Однак клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження містить посилання на обставини, які є поважними, у зв`язку з чим вважаю за необхідне поновити строк апеляційного оскарження постанови судді.

У судове засідання потерпіла ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленої про дату, час, місце судового засідання, не з`явиласьщо відповідно до ст. 294 КУпАП не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , яка підтримала вимоги апеляційної скарги, пославшись на її доводи, перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з таких підстав.

Згідно з ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставі і в порядку, встановлених цим законом.

Частина 1 статті 8 КУпАП визначає, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Даних вимог закону суддею не було дотримано.

Стаття 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під громадським порядком розуміється, як зумовлена закономірностями соціального розвитку система правил та інститутів, що забезпечує упорядкованість суспільних відносин і надає їм певної організаційної форми.

Хуліганство є суспільно небезпечною дією, що порушує громадський порядок.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце. Найчастіше це відбувається на вулицях, у парках, у місцях проведення публічних заходів й інших громадських місцях. Разом з тим, за сталою судовою практикою вважається, що громадський порядок може бути порушений в безлюдному місці, у будь-який час доби, за відсутності сторонніх осіб, тобто в присутності лише потерпілого.

Мотивом порушення громадського порядку є неповага до суспільства. При цьому неповага до суспільства виявляється у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення» було встановлено, що 13 червня 2023 року о 12 год. 00 хв. М. Черкаси, вул. Чайковського, 25, ОСОБА_1 вчинила хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: вчиняла конфлікт та на паркані розвішувала ганчір`я, чим порушувала громадський порядок та громадській спокій.

Ці обставини знайшли своє відображення у відповідному протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ 948533 від 29 червня 2023 року.

У відповідності до національного законодавства протокол про адміністративне правопорушення, в силу положень статті 251 КУпАП є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З урахуванням правової позиції, викладеній в рішенні ЄСПЛ по справі «Карелін проти російської федерації» протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись автоматично недопустимим доказом, а підлягає оцінці із сукупністю з іншими доказами.

Проте зазначені в протоколах обставини не підтверджуються дослідженими суддею суду першої інстанції іншими доказами.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 висловлювала заперечення щодо обставин вчинення нею дій, що вказані у протоколі.

Утім суддя при розгляді справи не надав належної оцінки вказаним поясненням ОСОБА_1 .

Разом з тим, апеляційний суд відзначає, що дії, що інкримінуються ОСОБА_1 - вчинення конфлікту та розвішування ганчір`я на паркані, не підпадають під диспозицію ст. 173 КУпАП та не є дрібним хуліганством, адже в матеріалах справи відсутні беззаперечні дії, що такі дії могли порушити громадський порядок і спокій громадян.

Окрім того, ОСОБА_1 під час апеляційного перегляду навела доводи, що дають обґрунтовані підстави стверджувати, що вони не є достатніми для доведеності поза розумним сумнівом її винуватості у вчинені цього правопорушення.

Щодо цього апеляційний суд зважує на наявності довідки ПП «ЕСТЕТІК ФУДС» № 54 від 10 червня 2024 року, згідно з якої ОСОБА_1 працює на цьому підприємстві з початком роботи 8.00 год, закінченням 17.00 год, з перервою з 12.00 до 13.00 год. 13 червня 2023 року ОСОБА_1 не перебувала на лікарняному, в щорічній та інших відпустках.

Окрім того, допитана в апеляційному суді свідок ОСОБА_3 повідомила, що працює разом з ОСОБА_1 в ПП «ЕСТЕТІК ФУДС». Запам`ятала, що 13 червня 2023 року з 12.00 до 13.00 год. разом обідали зі ОСОБА_1 на цьому підприємстві.

Наведені фактичні дані цих доказів, достовірності яким в апеляційного суду не має підстав не довіряти, випливає, що ОСОБА_1 на час інкримінованих їй подій знаходилась за місцем своє робити.

Водночас з письмових пояснень ОСОБА_4 та потерпілої ОСОБА_2 випливає, що інкриміновані ОСОБА_1 події не відбувались саме 13 червня 2023 року.

Будь-яких об`єктивних даних, що ОСОБА_1 13 червня 2023 року о 12.00 год вчиняла дії, що підпадають під ознаки дрібного хуліганства в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин постанова судді не відповідає ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), котра декларує, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому відповідно до практики ЄСПЛ справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю є кримінальною, мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії статті 6 Конвенції (справа «Лучанінова проти України»).

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Відповідно до вимог п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, з урахуванням встановлення апеляційним судом відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 294 КУпАП

ПОСТАНОВИВ

Поновити ОСОБА_1 строк апеляційного оскарження постанови судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 серпня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 серпня 2023 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - скасувати.

Закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ф. Люклянчук