Справа № 201/9548/24
Провадження №3/201/3601/2024
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Батуєв О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої і проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на посаді головного державного інспектора відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області, за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП,

В судовому засіданні приймали участь:

Прокурор Карпенко Р.І.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1

Представник адвокат Шурін І.В.

В С Т А Н О В И В:

Управлінням стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України направлено в суд протокол про адміністративне правопорушення № 1136 від 30.07.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

Відповідно до тексту протоколу, 07.07.2022 наказом в.о. начальника Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області № 311-о ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області

Таким чином, головний державний інспектор відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н.П. є державним службовцем категорії «В» та відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія зазначеного Закону.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про інформацію» одним із видів інформації визначено податкову інформацію, а статтею 16 цього ж Закону визначено, що податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Згідно зі ст. 20 Закону України «Про інформацію» за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом, в той же час будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом.

Стаття 21 Закону України «Про інформацію» передбачає, що інформацією з обмеженим доступом може бути конфіденційна, таємна та службова.

Законом України «Про доступ до публічної інформації» продубльовані різновиди інформації з обмеженим доступом, а ст. 13 визначено поняття розпорядників інформації, до яких зокрема згідно з п.1.ч.1 ст. 13 зазначеного Закону віднесено суб`єктів владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Наказом голови Державної податкової служби України № 1197 від 24.12.2012 з 01.01.2013 в підрозділах Державної податкової служби всіх рівнів введено в експлуатацію інформаційну систему «Податковий блок» (далі ІКС «Податковий блок». ІКС «Податковий блок» - це інформаційно-телекомунікаційна система, яка є власністю Державної податкової служби України та містить інформацію про фінансово-господарську діяльність платників податків, яку вони надають згідно вимог законодавства та подану ними податкову звітність.

Наказом голови Державної податкової служби України № 216 від 15.05.2020 затверджений «Порядок доступу до інформації інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби» (далі Порядок), згідно з п. 3.1. якого визначено, що об`єктом дії Порядку є відкрита та конфіденційна інформація.

Відповідно до п.3.2. встановлено, що дії Порядку підлягає:

- відкрита інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів, а також відкрита інформація про діяльність суб`єктів владних повноважень, яка оприлюднюється в Інтернеті або передається телекомунікаційними мережами;

- конфіденційна інформація, яка перебуває у володінні ДПС та її територіальних органів.

Володільцем інформації, яка перебуває в інформаційно-телекомунікаційній системі Державної податкової служби є Державна податкова служба України (пункт 4 Порядку).

Також цим Порядком визначено загальний порядок доступу до інформації в системі посадовим особам структурних підрозділів ДПС України, права та обов`язки користувачів та встановлено контроль за дотриманням Порядку.

Інформація, яка знаходиться в підсистемах ІКС «Податковий блок» віднесена до відкритої та конфіденційної інформації, про що повідомляється під підпис всім без виключення співробітникам Державної податкової служби під час надання ним логіну та паролю для доступу при допуску до роботи з ІКС «Податковий блок». Крім цього кожен співробітник підписує зобов`язання щодо нерозголошення конфіденційної інформації, яка знаходиться в ІКС «Податковий блок» та недопущення її використання у власних цілях.

Підсистеми ІКС «Податковий блок» містять наступну інформацію про суб`єкта господарської діяльності, що перебуває на обліку та віднесена до конфіденційної, так як є власністю Державної податкової служби України тому, що вона отримана від суб`єкта господарювання під час його перебування на обліку та звітності: подана звітність про результати фінансово-господарської діяльності; облік платежів здійснених суб`єктом господарювання; інформація про вантажно-митні декларації суб`єкта господарювання; інформація про банківські рахунки суб`єкта господарювання; податкова звітність суб`єкта господарювання; податкові повідомлення рішення суб`єктам господарювання; відомості про реєстратори розрахункові операції (касові апарати).

Згідно «Регламенту експлуатації інформаційно-комунікаційної системи «Податковий блок» затвердженого наказом голови ДПС України 28.09.2020 № 522 інформація, яка надходить від суб`єктів господарювання - платників податків до ІКС «Податковий блок», оновляються автоматично в режимі 24/7, автоматично щоночі, протягом дня, але не пізніше наступного робочого дня. Таким чином інформація в зазначеній підсистемі ІКС «Податковий блок» інформація стосовно конкретного суб`єкта господарювання щодня може бути різною за змістом та повнотою. Після оновлення інформації в ІКС «Податковий блок» вона доступна для користувачів ІКС «Податковий блок» - посадових осіб ДПС, які користуються нею під час виконання службових обов`язків.

Встановлено, що 07.12.2022, 14.08.2023 головному державному інспектору відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 надано доступ до роботи в 25 підсистемах ІКС «Податковий блок», присвоєно ідентифікатори користувача в системі, мережі, визначено інвентарний номер ПЕОМ та ІР-адреса, надано пароль та визначено місце де перебуває службовий комп`ютер, з якого буде здійснюватися доступ.

При цьому при ознайомленні з документом щодо отримання доступу до ІКС «Податковий блок» ОСОБА_1 підписала зобов`язання щодо дотримання правил обробки інформації, за якими зобов`язалась дотримуватись вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, не передавати інформацію стороннім особам та не використовувати її будь-яким іншим способом.

Також п.п. 5.3., 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, та з якими ОСОБА_1 ознайомлена, передбачено, що працівникам забороняється використовувати свої повноваження або службове становище в особистих (приватних) інтересах (п. 5.3.), вони мають право використовувати ресурси ДПС (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність тощо) тільки в межах посадових обов`язків та доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами (п.6.1).

Крім того, п. 7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, користувачів зобов`язано дотримуватися вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Згідно з п. 7.3 Порядку користувачам заборонено використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

25.07.2022 ОСОБА_1 звернулась до керівництва ГУ ДПС з повідомленням про потенційний конфлікт інтересів, який у неї виник через те, що її син ОСОБА_2 є фізичною особою підприємцем та перебуває на обліку в АНД державній податковій інспекції ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

На підставі повідомлення ГУ ДПС у Дніпропетровській області видано наказ від 26.07.2022 № 255 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 шляхом усунення її від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийнятті стосовно фізичної особи підприємця ОСОБА_2 (її сина).

Згідно акту про результати проведення перевірки (№ 13/04-36-14-15 від 03.04.2024) на виконання розпорядження Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.03.2024 №26-р та уточненої інформації ГУ ДПС у Дніпропетровській області (вих. № 18102/5/04-36-14-18 від 18.04.2024), встановлено, що 03.10.2023 головним державним інспектором відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н.П. у порушення вищевказаних вимог з використанням логіну користувача мережі та ІР-адреси за допомогою ІКС «Податковий блок» здійснено перегляди інформації в підсистемі «Облік платежів» 8 платежів та «Обробка податкової звітності та платежів» 1 раз стосовно платника податків ФОП ОСОБА_2 .

У той же час ОСОБА_2 являється сином ОСОБА_1 та відповідно до абз. 4 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькою особою.

Інформація, яка міститься в ІКС «Податковий блок» в підсистемі «Облік платежів» згідно з абз. 2. пункту 3.2. Порядку віднесена до конфіденційної.

Посадова особа Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України вважає, що головний державний інспектор відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н.П., будучи державним службовцем категорії «В», а отже особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції» згідно з п.п. «в» п.1.ч.1 ст. 3 цього Закону, в порушення вимог ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції», п.п. 5.3., 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, п.п. 7.2., 7.3. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, 03.10.2023 незаконно використала у своїх інтересах конфіденційну інформацію з ІКС «Податковий блок», яка містилась в підсистемі «Облік платежів» та «Обробка податкової звітності», до якої мала доступ в зв`язку з виконання службових обов`язків, стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , який є її сином, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , якій роз`яснено права передбачені ст. 268 КУпАП, свою вину у вчиненні правопорушення заперечила, пояснила, що дійсно переглядала інформацію в ІКС «Податковий блок» та її підсистемах стосовно свого сина фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , втім таку інформацію своєму синові не розголошувала та не використовувала її іншим чином.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Шурін І.В. подав до суду письмові пояснення, в яких просив закрити провадження у справі через відсутність у діях його довірительки складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Карпенко Р.І. у судовому засіданні висловив думку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, підтримав протокол та просив притягнути її до адміністративної відповідальності, застосувавши стосовно неї штраф.

Справа технічними засобами на фіксувалась у зв`язку з перебоями в електропостачанні.

Суд, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Корупція - використання особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у ч. 1 ст. 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту протиправного посягання на права і свободи громадян, встановлений порядок управління тощо, а також доведення наявності в діях (бездіяльності) особи всіх ознак складу адміністративного правопорушення, визначеного диспозицією відповідної статті КУпАП.

Положення ч. 1 ст. 172-8 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошені або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, яке може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна або службова інформація.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов.

Статтею 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що таємна інформація - інформація, доступ до якої обмежується відповідно до ч. 2 ст. 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську, розвідувальну таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.

У ст. 9 вказаного Закону визначено, щодо до службової може належати така інформація: 1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці. Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф «для службового користування».

Відповідальність за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП настає лише за умови незаконного розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Водночас, подія та обставини вчинення адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні встановлюються на підставі доказів, які суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Натомість ст. 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» поняття корупційного правопорушення, характеризується лише умисною формою.

У протоколі не визначено мету та мотив вчинення адміністративного правопорушення. Так відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 172-8 КУпАП мотив може полягати у вчиненні зазначених дій у своїх власних інтересах.

При цьому, матеріалами справи не підтверджується, будь-якого майнового чи немайнового інтересу ОСОБА_1 , зокрема, який би зумовлювався особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками із її сином ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, щодо ОСОБА_1 , не викладено всіх ознак складу правопорушення, передбаченого ст.172-8 КУпАП, а саме: мотиву вчинення правопорушення - чи полягало незаконне розголошення інформації особою у своїх інтересах.

Пояснення прокурора про те, що використання інформації у своїх інтересах за диспозицією ст.172-8 КУпАП відноситься лише до інших способів використання інформації, окрім незаконного розголошення, не заслуговують на увагу, оскільки за конструкцією диспозиції статті зазначений мотив вказаний після зазначення суб`єкта правопорушення особи, та відноситься до предмета правопорушення - інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, а тому стосується всіх зазначених способів вчинення правопорушення незаконного розголошення або використання в інший спосіб.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Отже, у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні належні, допустимі та достовірні докази, які б давали підстави для висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

Враховуючи принцип презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 року по справі № 463/1352/16-а (п. 39 постанови).

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, та «Коробов проти України» від 21.10.2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

На підставі викладеного, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а тому усі сумніви і припущення стосовно наявності в діях останньої складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на її користь.

Зважаючи на визначення у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес та службові повноваження, залежно від співвідношення яких виникає реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Відсутність однієї із ключових ознак конфлікту інтересів або недостатність відомостей, що вказують на такі ознаки, унеможливлює встановлення наявності в особи конфлікту інтересів.

Власне отримання доступу до інформації ДПС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження, а є правом посадової особи на отримання відповідної інформації для реалізації своїх службових повноважень.

Однак з отриманої інформації не вбачається, яким чином отримання інформації з ІКС «Податковий блок» пов`язано з реалізацією службових повноважень.

У своїх поясненнях ОСОБА_1 пояснила, що вона дійсно здійснювала вхід до ІКС «Податковий блок» з метою перегляду інформації відносно свого сина, який зареєстрований як фізична особа-підприємець, з метою з`ясування чи вчасно ним подана податкова декларація платника єдиного податку. Інформацію для розповсюдження не використовувала.

Як вже зазначалося вище, у ч. 1 ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у п. 1, п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Так, ч. 1 ст. 172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень.

Констатація порушення зазначених вимог та, відповідно, вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, можлива за таких умов:

-особа розголосила або іншим чином використала інформацію у своїх інтересах;

-інформація, яку особа розголосила чи використала, стала їй відома саме під час виконання службових обов`язків.

При цьому потребують належного дослідження, опису та документального підтвердження наступні фактичні дані для встановлення зазначеного вище правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП:

-під час реалізації яких службових повноважень особою отримано фактичний доступ до інформації ІКС «Податковий блок»;

-суть інформації, яка стала доступна особі під час перегляду в ІКС «Податковий блок», чи є вона інформацією з обмеженим доступом (конфіденційна, таємна, службова інформація), чи є відкриті інформаційні джерела для отримання такої інформації, чи була ця інформація відома особі до її перегляду в ІКС «Податковий блок»;

-чи здійснено розголошення та/або передача інформації в приватних інтересах цієї особи або інших осіб, наприклад, інформацію використано для заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, для звернення з позовом до суду тощо;

-яким чином здійснено розголошення та/або передачу інформації.

У зв`язку з викладеним вище, на підставі аналізу матеріалів справи, відсутні достатні та допустимі докази для констатації факту використання ОСОБА_1 інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах за наведеними обставинами, оскільки як встановлено метою отримання інформації нею було дотримання вимог ст. 45 Закону щодо подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Враховуючи встановлену відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, провадження у справі про адміністративні правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 цього Кодексу, підлягає закриттю.

Суд зазначає, що по аналогічній справі постановою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 07.06.2024 року притягнуто особу до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, але постановою Дніпровського апеляційного суду від 15.07.2024 року постанова місцевого суду скасована та на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП закрито провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, справа № 202/5929/24, https://reestr.court.gov.ua/Review/120440019.

Посилання прокурора на іншу постанову Дніпровського апеляційного суду від 09.09.2024 по справі № 208/3849/24, якою залишено в силі постанову місцевого суду про притягнення іншої особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, суд не приймає, оскільки по тій справі судами було встановлено і не заперечувалось правопорушницею, що отриману інформацію з ІКС «Податковий борг» вона по телефону передала своєму свекру, що йому необхідно сплатити штрафні санкції, а в подальшому декілька разів вона здійснювала перегляд інформації та передавала її своєму свекрові.

На підставі викладеного та керуючись п. 7 ч. 1 ст. 247, ч. 1, 2 ст. 172-7, ст. ст. 280, 283-284 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, - закрити, у зв`язку з відсутністю у її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя О.В. Батуєв