П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, відносно якої складено протокол, розглянувши матеріали справи, які надійшли із Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово не працює, паспорт № НОМЕР_1 , орган, що видав №2110 від 21.12.2021, місце проживання: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 245945 від 28.08.2024 за ч. 1 ст.184 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з даними протоколу 27.08.2024 о 17:00 год. за адресою: м. Ужгород, вул. Столєтова поруч АВС «Близенько» неналежним чином виконувала свої батьківські обов`язки щодо виховання своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого остання намагалася разом із своєю подругою нанести тілесні ушкодження малолітньому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме тримала його за ноги.

У судові засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином повідомлялась про розгляд справи в суді, причин неявки суду не повідомила.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Враховуючи наведене, а також вимоги ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Вимогами ст.280КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за Ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Вимогами ст. 150 Сімейного кодексу України передбачено, що батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП суду подано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 245945 від 28.08.2024 року, пояснення ОСОБА_4 про ознайомлення із відеозаписом бійки її доньки та хлопчика, донька захищалась та вияснення обставин події у хлопчика, після чого він вибачився за вчинені ним дії, в результаті чого його пробачили, пояснення ОСОБА_2 про чіпляння, крики, побиття її хлопчиком, у відповідь на що нанесла теж тілесні ушкодження та примирення з ним, пояснення ОСОБА_5 про те, що не чув ніяких криків та не бачив бійки після того, як зайшов в середину квартири, копію протоколу серії ВАД №245944 від 28.08.2024 за ч. 1 ст. 184 КУпАП відносно ОСОБА_6 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 від 31.12.2014, копію паспорта громадянина України, пояснення ОСОБА_6 про ознайомленням із записом, де зафіксоване побиття дівчинки та вирішення даної події з її батьками, зобов`язувалася надалі більше приділяти уваги у вихованні свого сина, пояснення ОСОБА_3 про розповідь молодшого брата, що ОСОБА_7 вдарила його своєю ногою по його нозі, після чого ОСОБА_3 сильно розлютився почав кричати та бити Крістіну, згодом всі помирилися та попросили вибачення в один одного, заява ОСОБА_1 про відмову у написанні заяви про завданні тілесних ушкоджень, заява працівника поліції від 28.08.2024, рапорт від 28.08.2024.

За результатами дослідження поданих суду доказів, з урахуванням письмових пояснень особи, суд не вбачає навність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП за наведених обставин.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. В діях ОСОБА_1 судом не встановлено наміру ухилятися від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків щодо виховання своєї неповнолітньої доньки. Наведене матеріалами справи не спростоване.

З огляду на вказане, суд приходить до переконання про не доведеність вини ОСОБА_1 , як обов`язковий елемент суб`єктивної сторони правопорушення, а тому вважає, що провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.184 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 33-35, 40-1, 184, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда