Справа №468/14/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2024 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

18.03.2024 року до суду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02.01.2024 року встановлено, що 01.01.2024 року о 16 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , яка є громадським місцем висловлювався нецензурною лайкою на адресу неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушував порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вказав, що за адресою : АДРЕСА_2 знаходиться церква, проте події відбувались у плавнях біля річки. Вину у скоєному не визнав, оскільки стверджував, що кричав на корів (для спрямування стада у відповідному напрямку), яких гнав додому і жодним чином не висловлювався в сторону людей, які були десь неподалік. Крім того зазначив, що жодних протиправних дій він не вчиняв. Просить закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Законний представник потерпілої ОСОБА_3 стверджувала, що конфлікт між ОСОБА_1 та її донькою відбувся в кінці вулиці Будюка в с. Мар`ївка, а не в плавнях біля річки. Однак пояснила, що вона особисто на місці вчинення правопорушення не була, а перебував її батько, однак його працівники поліції до протоколу, як учасника події не записали.

Працівник поліції інспектор ЮП Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області лейтенант поліції Фендич І.В. в судовому засіданні підтвердила той факт, що плавні біля річки не відносяться до елементів об`єктивної сторони складу статті 173 КУпАП, а саме не являються громадським місцем. Чому був складений протокол із вказанням будинку АДРЕСА_2 в судовому засіданні пояснити не змогла. Окрім цього ОСОБА_4 , підтверджено в судовому засіданні, що до протоколу окрім не вірного вказаного місця вчинення протоколу, не були вказані всі учасники, які перебували в плавнях річки, що протікає поблизу с.Мар`ївка Баштанського району. Чому не були усунуті недоліки після неодноразового повернення протоколу для доопрацювання, пояснити не змогла.

Ознайомившись з матеріалами справи, вважаю, що дана адміністративна справа підлягає закриттю за відсутністю складу правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по наступним підставам.

Відповідно до положень статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, при цьому доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати такі обставини, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно диспозиції, відповідальність за ст. 173 КУпАП передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи, як «дрібне хуліганство» необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як «громадське місце».

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та на вокзалів.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Як встановлено в судовому засіданні конфліктна ситуація між потерпілими та ОСОБА_1 , виникла в плавнях русла річки Інгул, яка не є громадським місцем, та стосувалась їх порядку прогону корів в плавнях річки Інгул.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує також питання, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення, та не вправі вийти за межі протоколу.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Матеріали справи не містять належних доказів тому, що саме ОСОБА_1 , вчинив правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що достатніх доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, визначеного ст.173 КУпАП під час розгляду адміністративних матеріалів в суді - не здобуто.

Також, 11.01.2024 року, 08.02.2024 року, 16.02.2024 року, 01.03.2024 року Баштанським районним судом Миколаївської області було винесено Постанови про повернення адміністративної справи відносно ОСОБА_1 , на доопрацювання у зв`язку з численними суттєвими недоліками у протоколі, які при черговому направленні до суду не були виправлені.

Допущенні посадовою особою Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративні правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин та притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Отже, з огляду на вищевикладене, а також те, що складення та оформлення даної справи про адміністративні правопорушення виконано не належним чином, а зазначені вище недоліки та неповнота не можуть бути усунені в суді, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, а тому справа про адміністративні правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 247 п. 1, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду через Баштанський районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: