ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2024

Справа № 497/2044/24

Провадження № 3/497/871/24

06.09.2024 року суддя Болградського районного суду Одеської області, Раца Володимир Анатолійович, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від Болградського РВП ГУНП в Одеській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Червоноармійське Болградського району Одеської області, громадянки України, яка не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України (ID-картка) № НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.184 ч.3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №935893 від 27.06.2024 року, працівниками поліції 25 червня 2024 року був виявлений факт, того що ОСОБА_1 не в повному обсязі виконувала свої батьківські обов`язки по вихованню своєї неповнолітньої дочки ОСОБА_2 , 2008 року народження, яка знаходилася в стані алкогольного сп`яніння в публічному місці, на дитячому майданчику в с.Оріхівка, чим порушила чинне законодавство.

Протокол складений інспектором ЮП Болградського РВП лейтенантом поліції Чернецьким Є.П. за ст.184 ч.3 КУпАП, а саме вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала, зазначила, що дочка проживає з батьком, який фактично займається її вихованням, на підставі нотаріально посвідченого договору від 22 листопада 2022 року укладеного між ними, батьками дитини. 25 червня 2024 року дочка перебувала під татовим піклуванням, тому саме він, на її думку, повинен нести відповідальність за цім фактом, так як це він не догледів дитину.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, частиною 3 статті 184 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачена цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів дитини.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у вчиненні неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом.

Суб`єкт адміністративного проступку - фізичні осудні особи - батьки, або особи, що їх замінюють.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

Тобто належним доказом такого факту є закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно неповнолітньої особи за результатами перевірки повідомлення відповідно до положень ст. 247 п.2 КУпАП, а саме провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

На підтвердження провини неповнолітньої ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення суду не надано жодного доказу.

Таким чином, в ході судового розгляду не здобуто доказів об`єктивного характеру, які б підтверджували скоєння ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому й не має доказів вчинення її матір`ю ОСОБА_1 вищевказаного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 184 КУпАП.

Окрім цього між батьками 22 листопада 2022 року був укладений нотаріально посвідчений договір, в якому визначено участь обох батьків у житті спільної дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визначено її місце проживання з батьком, за адресою його проживання: АДРЕСА_2 .

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016, заява № 926/08), суд у справі має бути неупередженим і безстороннім і не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно зі статтею 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.96 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Відповідно до статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При цьому суд приймає вмотивовану постанову тільки в межах викладених уповноваженою посадовою особою у протоколі про адміністративне правопорушення та обсягу доказів, наявних в матеріалах справи.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та додані до протоколу, а в протоколі відсутні відомості про кваліфікацію дій дитини.

Суд вважає, що вищевказана справа підлягає закриттю за відсутності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності складу інкримінованого правопорушення, оскільки, матеріали справи не містять жодного підтвердження того, що ОСОБА_1 неналежним чином виконує свої батьківські обов`язки з виховання своєї дочки ОСОБА_3 .

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає за необхідне провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закрити, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 33-35, 184, 221, 268, 280, 283, 284, 285, 287 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області.

Суддя В.А.Раца