справа № 208/6857/24
провадження № 3/208/2325/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Гречана В.Г., розглянувши адміністративний матеріал про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працює реалізатором, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягалась,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №216322 від 05.07.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов 23.07.2024 року матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.156 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №216322 від 05.07.2024 року слідує, що 05.07.2024 року о 11:15 годині гр. ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді реалізатора у кіоску без назви, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , здійснювала роздрібну торгівлю тютюновими виробами, та продала гр.. ОСОБА_2 «Приму» без фільтра ціною 23 грн., без марок акцизного податку, чим порушила ст.226 Податкового кодексу України, ст..55 Господарського кодексу України, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.156 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась.

Адвокатом Переверзевим І.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надано клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Клопотання мотивовано тим, що ст..156 КУпАП є бланкетною, та в протоколі не вказано яку саме норму Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» порушила ОСОБА_1 , зазначена в протоколі ст.226 Податкового кодексу України не регулює продаж тютюнових виробів. Також адвокатом зазначено що суб`єкт за ст..156 КУпАП є суб`єкт господарювання, в той час як ОСОБА_1 є працівником за наймом. Окрім цього адвокат вказує на відсутність доказів у матеріалах справи.

Вивчивши матеріали справи, протокол про адміністративне правопорушення, розглянувши клопотання про закриття провадження, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Виходячи зі змісту ст.7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У відповідності статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол та не може бути перекладено на суд.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до положень ст.ст.10,11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 245 КУпАП України передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ретельно дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшла такого висновку.

Згідно вимог ст.ст.245, 252, 280, 283 КУпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають для з`ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Так, до протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 надані такі докази:

- протокол огляду та вилучення від 05.07.2024 року, відповідно до якого у присутності понятих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_1 продала тютюнові вироби без акцизного податку, було вилучено Прима 10 шт. ціною 23 грн./1шт., вилучений товар направляється до Кам`янського РУП до вирішення питання по суті;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від підпису яких вона відмовилась;

- письмові пояснення ОСОБА_2 , в яких він вказує, що придбав приму без фільтру за фіною 23 грн. без марок акцизного податку за адресою АДРЕСА_2 . Придбану пачку цигарок добровільно передає для огляду та вилучення;

Письмовими поясненнями ОСОБА_3 , в яких він вказує, що був запрошений понятим по факту огляду та вилучення тютюнових виробів без марок акцизного податку. Товар було вилучено та опечатано під його підпис;

Фотокопії ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами.

Інших доказів на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Дослідивши наявні матеріали справи, судом не встановлений факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, оскільки жодних доказів, які б вказували на те, що остання здійснювала роздрібну або оптову торгівлю тютюновими виробами суду не надано.

Так, суд визнає недопустимим доказом протокол огляду та вилучення від 05.07.2024 року, оскільки вказаний огляд проводився з залученням понятого, який також являється свідком правопорушення, оскільки саме ОСОБА_2 реалізувала товар ОСОБА_1 .

Письмові пояснення ОСОБА_2 не містять дати події та особи, яка здійснила продаж. Тобто не зрозуміло в який саме день він придбав зазначену пачку цигарок, та не зрозуміло у кого саме.

Письмові пояснення ОСОБА_3 зовсім не конкретизовані, з них взагалі не видно дати, місця, особи яку притягають до відповідальності, кількість та назва цигарок що вилучались.

Судом також прийнято до уваги, що диспозиція ч.1 ст.156 КУпАП передбачає конфіскацію предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі, але матеріали справи не містять доказів того, що виручка, яка була отримана від реалізації тютюнових виробів оглядалась та вилучалась, 1 пачка цигарок «Прима», яку гр.. Борощук добровільно передав для огляду та вилучення згідно матеріалів не оглядалась та не вилучалась взагалі.

Суд звертає увагу на те, що ст.156 КУпАП є бланкетною нормою, і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно зазначати, яка саме норма Закону порушена. В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №056924 від 19.04.2024 року є посилання на порушення ст..226 Податкового кодексу, проте вказана стаття має 16 пунктів, та який саме пункт було порушено в протоколі не конкретизовано. В протоколі також відсутнє посилання на ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

Вищевикладене свідчить про те, що органом уповноваженим на складання протоколу, не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Аналізуючи вказані докази суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Зміст стандарту доведення поза розумним сумнівом надано, зокрема, в постанові Верховного Суду від 04.07.2018 року по справі № 688/788/15-к, згідно якої вказаний стандарт означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ст.19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У ст.7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З огляду на вищевикладене, оцінивши наявність доказів в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, доходжу висновку що у діях ОСОБА_1 відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

В зв`язку із закриттям справи про адміністративне правопорушення, судовий збір стягненню не підлягає.

Враховуючи викладене та керуючись ч.1 ст.9, п.1 ст.247, ч.1 ст.156, ст.245, 251, 252, 280, 283-285, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.156 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Тимчасово вилучені на зберігання тютюнові вироби, згідно протоколу огляду та вилучення від 05.07.2024 р. повернути ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.Г. Гречана