Справа № 214/8411/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 листопада 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, працюючої керівником ТОВ «БУД ІН-ДЕВЕЛОПМЕНТ», юридична адреса: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, просп. Університетський, буд. 39, оф. 42, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

24.06.2024 ОСОБА_2 будучи керівником ТОВ «БУД ІН-ДЕВЕЛОПМЕНТ», код ЄРДПОУ 43323220, в порушення п.п.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.49.18.2 п.49.18 ст.49, п.51.1 ст.51, абз.«б» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України, несвоєчасно надала до Криворізької південної ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області податковий розрахунок за встановленою формою №4ДФ, а саме: відомостей про доходи громадян за І квартал 2024 року, граничний строк 10.05.2024.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась, будучи повідомленою належним чином, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи від неї до суду не надходило.

З метою забезпечення процесуальних строків розгляду справи, суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності ОСОБА_2 , оскільки у силу ст.268 КУпАП її явка в судове засідання при розгляді даної категорії справ не є обов`язковою.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.163-4 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно положень ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення за №60218/04-36-24-17 від 17.09.2024, ОСОБА_2 будучи керівником ТОВ «БУД ІН-ДЕВЕЛОПМЕНТ», несвоєчасно надала до Криворізької південної ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області податковий розрахунок за встановленою формою №4ДФ, а саме: відомостей про доходи громадян за І квартал 2024 року, граничний строк 10.05.2024, чим порушила вимоги п.п.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.49.18.2 п.49.18 ст.49, п.51.1 ст.51, абз.«б» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України.

Відповідно до підпункту 49.18.2 п.49.18 ст.49 ПКУ податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Статтею 51 ПКУ передбачено, що платники податків, у тому числі податкові агенти, платники єдиного внеску, зобов`язані подавати контролюючим органам у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, з розбивкою по місяцях звітного кварталу.

Пунктом 176.2 ст.176 ПКУ встановлено, що особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку - фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Пунктом 12 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 02.07.2016 №566 (далі Інструкція), передбачено, що у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення, Протокол складається в податковому органі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі.

За результатами проведеної камеральної перевірки граничних термінів подання податкової звітності встановлено, що керівником ТОВ «БУД ІН-ДЕВЕЛОПМЕНТ» форму звітності №4ДФ подано з порушенням встановленого строку, а саме: граничний строк подання за І квартал 2024 року 10.05.2024, дата отримання органом ДПС 24.06.2024.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначена дата вчинення правопорушення 24.06.2024, яка визначена за результатами проведеної документальної виїзної перевірки, в результаті чого податковим органом порушення визначено як триваюче. Однак, суд не може з цим погодитись, виходячи з такого.

Так, КУпАП не містить визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02.08.2013 № 6802-0-4-13/11, та згідно загальних теоретично-правових засад адміністративного права України, триваючими є правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином. При вирішенні питання про віднесення адміністративного правопорушення до категорії триваючого правопорушення або правопорушення, що носять разовий характер, необхідно враховувати суть порушення, тривалість його в часі та фактичне виявлення.

Триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок, зокрема, при виявленні таких порушень як відсутність обліку доходів і витрат, для яких встановлено обов`язкову форму обліку, бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його з порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, інших правопорушень, пов`язаних з нарахуванням податків, які можливо встановити тільки в ході документальної перевірки на підставі первинних документів. Стягнення за такі адміністративні правопорушення може бути накладене у термін не пізніше, ніж через три місяці з дня його виявлення (з дати складання і підписання акта перевірки).

Разом з тим, до адміністративних правопорушень, що мають разовий характер, належать такі проступки: несвоєчасне подання декларацій, розрахунків, аудиторських висновків, платіжних доручень на внесення платежів до бюджетів та державних цільових фондів, подання звіту з ЄСВ тощо.

Отже, адміністративне правопорушення, зазначене у протоколі про адміністративне правопорушення за №60218/04-36-24-17 від 17.09.2024, відносно ОСОБА_2 , що полягає у порушенні строку подання Податкового розрахунку відомостей про доходи громадян за І квартал 2024 року, за встановленою формою №4ДФ, не відноситься до триваючого правопорушення, і відповідно стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що днем вчинення адміністративного правопорушення, за І квартал 2024 року, є 11.05.2024, і саме з цієї дати почався перебіг строку, визначений ст.38 КУпАП.

Відповідно до п.7 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Оскільки на час надходження протоколу про адміністративне правопорушення до суду про притягнення до відповідальності ОСОБА_2 закінчився 3-місячний строк накладення стягнення визначений ч.2 ст.38 КУпАП, тому провадження у справі підлягає закриттю згідно з п.7 ст.247 КУпАП.

З огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір в порядку ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст.22, 33-35, 38, ч.1 ст.163-4, п.7 ст.247, 280, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ч.2 ст.38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником упродовж 10 днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд

м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко