Справа № 212/4009/24
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 квітня 2024 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ТОВ «Житлокомцентр», місце проживання: АДРЕСА_1 ,
за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
У провадження Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла справа про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.
Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Пунктом 2 статті 278 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує таке питання - чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Розділом ІІ Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України 02.07.2016 №566 (далі Інструкція) визначено порядок оформлення протоколів про адміністративні правопорушення.
Пунктом 1 Розділу ІІ Інстуркції передбачено, що відповідно до частини першої статті 255 КУпАП уповноважені посадові особи податкових органів мають право складати протоколи у справах про адміністративні правопорушення за статтями 51-2, 155-1, 162-1, 163-1-163-4, 163-12, частинами другою та третьою статті 163-17, 164, 164-5, 164-16, 166-16, 166-17, 177-2 КУпАП.
Відповідно до п. 4 Розділу ІІ Інструкції зміст протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП.
Відповідно до п. 15 Розділу ІІ Інструкції, кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Протокол складається у двох примірниках та підписується посадовою особою, яка склала протокол, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також свідками і понятими, якщо такі є (п. 9 Розділ ІІ Інструкції).
За приписами п. 11 Розділу ІІ Інструкції, один примірник протоколу під підпис вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол та не може бути перекладено на суд.
Ознайомившись із матеріалами справи, суд доходить до висновку, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не дотримано вимог ст. 256 КУпАП України.
Відповідно до ст. 86 п. 86.7 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
П.86.7.1. ст. 86 Податкового кодексу України акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.
Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
У разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду (п. 86.7.2. ст. 86 Податкового кодексу України).
Згідно з п. 86.8 ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.
Відповідно до ст. 50 п. 50.1. Податкового кодексу України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Разом із цим, в направлених до суду матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні відомості, які є необхідними для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи.
В матеріалах справи також відсутня інформація про те, чи подавалось директором ТОВ «Житлокомцентр» ОСОБА_1 заперечення на акт камеральної перевірки ТОВ «Житлокомцентр».
У той же час, представник ОСОБА_1 адвокат Зарівна С.В. у своїх запереченнях на протокол про адміністративне правопорушення посилається подання ТОВ «Житлокомцентр» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області заперечень на Акт камеральної перевірки від 13.03.2024.
Невиконання положень закону щодо вручення, надсилання акту перевірки платнику податків, а також не долучення до матеріалів справи заперечень на Акту камеральної перевірки ТОВ «Житлокомцентр» разом із результатами їх розгляду, обмежує відповідну особу у здійсненні своїх прав, передбачених ст. 86 Податкового кодексу України.
Крім того, суд звертає увагу, що заперечення на Акт камеральної перевірки, додаткові документи і пояснення, в разі їх подання, є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Також, до протоколу про адміністративне правопорушення додана неповна копія листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 22.03.2024, а саме долучена його перша сторінка.
Згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
Також, ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.
Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року № 11, норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.
Оскільки, без усунення вказаних порушень вимог статті 256 КУпАП, які були допущені при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, неможливо всебічно, повно та об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності із законом, тому справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 163-2 КУпАП підлягає поверненню органу (посадовій особі), який його склав, для належного оформлення з дотриманням вимог Закону.
На підставі викладеного, керуючись п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, Інструкцією з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, ст.ст. 251, 256, 276, 278, КУпАП України,-
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення повернути до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ДПС України для належного оформлення.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: О. Н. Борис