Справа №: 297/3396/24

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Ільтьо І. І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, громадянина України,

за ч.1 ст.204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

13 липня 2024 року, близько 17:05 год. прикордонним нарядом «Перевірка документів» у міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для автомобільного сполучення «Косино» було виявлено громадянина України ОСОБА_2 , який під час проходження прикордонного контролю на напрямку «Вїзд» в Україну надав закордонний паспорт громадянина Угорщини виданий на ім`я ( ОСОБА_3 ) серії НОМЕР_1 , чим здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України без відповідних документів.

Також, у ході співбесіди та згідно бази даних «Гарт 1-П» було встановлено, що ОСОБА_1 13.07.2024 року о 11:20 год. у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Дзвінкове» під час проходження прикордонного контролю на напрямку «Виїзд» з території України в Угорщину надав закордонний паспорт громадянина Угорщини виданий на ім`я ( ОСОБА_3 ) серії НОМЕР_1 , чим здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України без відповідних документів.

Своїми діями ОСОБА_2 порушив вимоги ст. ст. 2, 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» від 01.10.2016 року, визначених п. 2 Правил перетинання державного кордону України, затверджених Кабінетом Міністрів України у Постанові від 27.01.1995 року № 57, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Диспозицією статті 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу чи без дозволу відповідних органів влади.

У протоколах про адміністративне правопорушення не вказано за якою саме кваліфікуючою ознакою ч.1 ст. 204-1 КУпАП ОСОБА_2 вчинив правопорушення.

При цьому посадова особа ДПС, яка склала протокол про адміністративне правопорушення вважає, що ОСОБА_2 як громадянин України не вправі був подавати паспорт громадянина Угорщини, і таким чином дійшовши висновку, що ОСОБА_2 намагався перетнути кордон України без відповідних документів, чим вважав, що ОСОБА_2 скоїв правопорушення, передбачене ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Суд не може погодитися з таким висновком і вважає, що трактування вимог закону про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП є помилковим та необґрунтованим.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 248 КУпАП визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_2 , їхав через державний кордон України на підставі документів, які надають йому право в`їзду/виїзду, а саме закордонного паспорту громадянина Угорщини.

З наданих суду документів вбачається, що ОСОБА_2 є громадянином Угорщини, має паспорт громадянина Угорщини серії НОМЕР_1 , зазначеним паспортом користується як громадянин Угорщини.

Отже, 13 липня 2024 року ОСОБА_4 при перетині кордону подав належний правовстановлюючий документ.

Посадовими особа ДПС безпідставно піддано сумніву справжність паспорта громадянина Угорщини, а відтак і його право на перетин кордону.

Таким чином, висновок інспектора прикордонного контролю відділення інспекторів прикордонної служби ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_5 , що ОСОБА_2 намагався перетнути кордон України без відповідних документів не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Також суд звертає увагу, що тлумачення громадянства із запереченнями його множинності суперечить принципам Європейської Конвенції "Про громадянство" від 06.11.1997 року (ратифікованою Україною Законом від 20.09.2006), згідно якої Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема, ст. 17, відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави-учаcниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

З наведених підстав, суд приходить до висновку про відсутність складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-1 КУпАП, тому провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 247 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності протягом десяти днів з дня винесення постанови через Берегівський районний суд до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Іван ІЛЬТЬО