Справа № 355/593/24
Провадження № 3/355/392/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2024 року смт. Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №202221, який надійшов з відділення поліції №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаюча по АДРЕСА_1 , у скоєні адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу слід, що начебто 31 березня 2024 року після 22 години ОСОБА_1 була відсутня за місцем свого проживання, чим порушила правила адміністративного нагляду, за що передбачена відповідальність за ч.2ст.187 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином..

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №202221 від 03 квітня 2024 року, копію ухвали Баришівського районного суду Київської області від 18 січня 2024 року, копію довідки про оголошення піднаглядному обмежень адміністративного нагляду від 25 січня 2024 року, слід прийти до наступного висновку.

Відповідно до ст. ст.252,280КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4)чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Як слід з ст. 280 КУпАП Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Посадова особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення описуючи подію адміністративного правопорушення кваліфікувала дії ОСОБА_1 за ч.2 ст. 187 КУпАП як повторність вчинення правопорушення.

З наданих доказів відсутня постанова, за якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 17 КУпАП.

Оскільки відповідно до положень ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Наведені факти у відповідності до статті 62 Конституції України повинні тлумачитися на користь ОСОБА_1 і вони не дають змоги суду однозначно оцінити дії останньої, як такі, що містять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку".

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1, 2 ст. 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Згідно з п.1 ч.1ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин слід вважати, що відсутні докази які підтверджують складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП. На підставі викладеного та керуючись ч. 2 ст.130, п.1 ч.1.ст.247,279,283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в її діях події і складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Баришівського районного суду С. І. Чехов