Справа № 139/304/24
Провадження № 3/139/163/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2024 року смт Муровані Курилівці

Суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області Тучинська Н.В., з участю особи щодо якої розглядається справа - неповнолітнього ОСОБА_1 , законного представника ОСОБА_2 ,

розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли із Могилів-Подільського РВП ГУПН у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, студента 2 курсу Михайловецького ПАЛ, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

У С Т А Н О В И Л А:

Відносно ОСОБА_1 21 лютого 2024 року складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 836297. Відповідно до викладеного у протоколі складу адмінправопрушення, ОСОБА_1 , перебуваючи на вулиці Соборна біля будинку № 23 в с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області, 21 лютого 2024 року близько 01-ої години наніс один удар рукою в область обличчя неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді пояснив: Пізно ввечері 20 лютого 2024 року він зі своєю одногрупницею ОСОБА_4 та своєю дівчиною ОСОБА_5 відпочивали у с. Лучинчик, гуляли селом. Кілька разів під час такого відпочинку ОСОБА_6 коліном вдаряла його по статевих органах, він робив їй зауваження. Однак, біля першої години уже 21 лютого, ОСОБА_7 знову вдарила його коліном між ноги. Цього разу він не стримався і вдарив долонею її по обличчю. ОСОБА_6 впала на землю і він побачив, що у неї з носа тече кров. Він злякався цього і сам викликала поліцію.

В судовому засіданні тітка ОСОБА_1 - ОСОБА_2 пояснила, що вона - рідна сестра матері ОСОБА_1 , яка на даний час працює за кордоном. ОСОБА_8 проживає з нею та своєю бабусею у с. Привітне. Про інцидент їй стало відомо від самого ОСОБА_8 , який попросив поїхати з ним у м. Могилів-Подільський для давання пояснень з приводу події. У поліції ОСОБА_8 розповідав, що між ним і його дівчиною ОСОБА_7 стався конфлікт через її неправомірну поведінку, за що він наніс їй ляпаса по обличчю.

Оцінивши пояснення ОСОБА_1 в суді та дослідивши матеріали справи, зокрема, письмові пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому правопорушення, а саме - об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Завданням кодексу про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 256 КУпАП приписує, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначається суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

У протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та в поясненнях учасників описано подію, що сталася між ними на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків через неправомірну поведінку одного з них. Тобто об`єктом правопорушення був не громадський порядок, здоров`я фізичної особи, об`єктивна сторона виражалася не в діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а в діянні, наслідком якого стало тілесне ушкодження/удар/побої. Суб`єктивна сторона описаного у протоколі правопорушення характеризується умисною виною особи в заподіянні шкоди здоров`ю потерпілої, і бажанні або свідомому припусканні настання такої шкоди, але ніяк не в прагненні порушити громадський порядок.

Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю ( ст. 252 КУпАП).

Для визнання адміністративного правопорушення таким, що містить ознаки правопорушення, діяльність особи має бути такою, що може розцінюватись як правопорушення, передбачене тією чи іншою статтею.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Також ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема, в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Особою, що порушила справу, не здобуто доказів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Тобто, суд не може самостійно змінювати викладені у протоколі обставини правопорушення, вчинення якого інкримінується особі, а розглядає справу в межах пред`явленого обвинувачення, оскільки, в іншому випадку, буде порушено гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на справедливий суд.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно з вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, п. 1 ст. 247, ст.ст. 221, 284, 294 КУпАП України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя : ___________