П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, відносно якої складено протокол, розглянувши матеріали справи, які надійшли від 94 прикордонного загону відділу прикордонної служби « Ужгород » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , військовослужбовця, за ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов протокол ЗхРУ №014437 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 172-20 КУпАП від 22.02.2024 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Згідно з даними протоколу 21.02.2024 о 18 год. 30 хв. під час контрольного шикування особового складу було виявлено старшого солдата ОСОБА_1 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, результат медичного освідчення склав 0.71 проміле, що підтверджено висновком медичного освідчення №243. Тим самим вчинив військове адміністративне правопорушення, в умовах воєнного стану. Своїми діями порушив вимоги п.п. 7.1 п. 2 розділу ІІ (під час несення служби прикордонні наряди зобовязані: нести службу відповідно до вимог отриманого наказу на охорону державного кордону) п.п. 14 п.11 розділу ІІ (прикордонним нарядам забороняється: учиняти інші дії, заборонені законодавством України та наказом на охорону державного кордону, відволікатися від несення служби) Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України, затвердженої наказом МВС України від 19.10.2015 № 1261, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 р. за № 1391/27836.

На доведення вини ОСОБА_1 до матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення ЗхРУ №014437 від 22.02.2024 додано висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №243 від 21.02.2024 про перебування у стані алкогольного сп`яніння (0,71 проміле), копію посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_2 , пояснення ОСОБА_1 про визнання своєї вини, службову характеристика відносно ОСОБА_1 , службова картка ОСОБА_1 .

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.02.2024 у справі №308/3490/24 матеріали адміністративної справи повернуто для належного оформлення.

Згідно з заявою про доопрацювання ОСОБА_2 вірним слід вважати з урахуванням місця вчинення правопорушення: "21.02.2024 о 18 год. 30 хв. під час контрольного шикування особового складу на території військового містечка відділення інспекторів прикордонної служби " ІНФОРМАЦІЯ_4 " було виявлено старшого солдата ОСОБА_1 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, результат медичного освідчення склав 0.71 проміле, що підтверджено висновком медичного освідчення №243".

Матеріали справи разом з усуненими недоліками повернуто до суду 25.04.2024. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілусудової справи між суддями таку розподілено судді Логойді І.В.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений. Про розгляд справи судом обізнаний згідно з даними протоколу, заяв про відкладення розгляду справ не подав. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Враховуючи наведене, а також вимоги ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», воєнний стан запроваджується з 5:30 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, такий неодноразово продовжено. Згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 року № 69/2022 «Про загальну мобілізацію» було оголошено проведення загальної мобілізації (далі мобілізація). Мобілізацію вказано провести на території Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Київської, Кіровоградської,Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, міста Києва. Мобілізація проводиться протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом, строк такої неодноразово продовжено.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Частиною 3 ст. 172-20 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за, зокрема, розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.

Вина гр. ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні підтверджується поданими суду доказами. Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що дії гр. ОСОБА_1 вірно кваліфіковано за ч.3 ст. 172-20 КУпАП.

Враховуючи характер та обставини адміністративного правопорушення, характеризуючі дані, особу правопорушника, суд приходить до висновку про необхідність накладення на гр. України ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Керуючись ст.ст.40-1, 172-20 ч.3, 251, 280, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, і призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь держави 605,60 (шістсот п`ять грн. 60 коп) гривень судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда