Справа № 147/1111/24
Провадження № 3/147/622/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року с-ще Тростянець

ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адмінСуддя Тростянецького районного суду Вінницької області Почкіна Оксана Миколаївна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий Ковельським МРВ 27.10.2008, ,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №029846 від 19.08.2024 вбачається, що 19.08.2024 за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство в сім`ї психологічного характеру відносно своєї тещі ОСОБА_3 , а саме ображав її нецензурною лайкою, намагався вчинити бійку, чим створював психологічний тиск.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_2 до суду не прибув та про причини неявки суд не повідомив. Також в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що від надання пояснень правопорушник відмовився. В матеріалах справи про адміністративне правопорушення міститься заява порушника від 20.08.2024, в якій він просить суд здійснити розгляд матеріалів про адміністративне правопорушення без його участі. Судом вживалися заходи для повідомлення правопорушника про час та місце розгляду справи шляхом скерування судової повістки за місцем його реєстрації та телефонограми за номером телефону, що вказаний в протоколі, однак ні телефонограму, ні повістку ОСОБА_2 не отримав.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Окрім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує на тому, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Отже, правопорушнику було відомо про розгляд судом матеріалів про адміністративне правопорушення щодо нього, про що свідчить його заява від 20.08.2024 адресована Тростянецькому районному суді Вінницької області, в якій він просить розглядати дану справу без його участі. Матеріали справи про адміністративне правопорушення неодноразово поверталися на доопрацювання до органу, який їх склав. Відтак у правопорушника було достатньо часу для того, щоб проявити зацікавленість щодо провадження у його справі та висловити свої заперечення якщо такі є.

Враховуючи те, що відповідно до ст. 277 КУпАП строк розгляду адміністративних справ за ст.173-2 КУпАП встановлено протягом доби, правопорушнику відомо про розгляд судом матеріалів про адміністративне правопорушення щодо нього, з метою усунення зловживань процесуальними правами особи, відносно якої вирішується питання про її притягнення до адміністративної відповідальності, уникнення затягування розгляду справи з огляду на строки накладення адміністративного стягнення, який закінчуються 19.11.2024, вважаю, що відповідно до ст. 268 КУпАП, можливо розглядати справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази в їх сукупності, суддя вважає, що в діях ОСОБА_2 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП з огляду на наступне

Судом встановлено, що вказані матеріали відносно ОСОБА_2 уже перебували у провадженні суду та постановами Тростянецького районного суду Вінницької області від 20.08.2024, 09.10.2024 та 25.10.2024 були повернуті до відділення поліції №2 Гайсинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області для належного оформлення.

Згідно диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність за даною нормою настає у разі вчинення особою домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», під домашнім насильством розуміється діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Положення КУпАП передбачають, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що вина порушника у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП повністю доведена дослідженими доказами у справі, що ретельно перевірені та оцінені судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності кожен окремо та взаємозв`язку для ухвалення даного рішення та підтверджується наступними матеріалами справ про адміністративне правопорушення:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №029846 від 19.08.2024, з якого вбачається, що 19.08.2024 за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство в сім`ї психологічного характеру відносно своєї тещі ОСОБА_3 , а саме ображав її нецензурною лайкою, намагався вчинити бійку, чим створював психологічний тиск.

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подіювід 19.08.2024 про прийняття усної заяви від ОСОБА_3 про вчинення щодо неї психологічного насильства ОСОБА_2

-поясненнями ОСОБА_4 від 19.08.2024, в яких вона заначила, що була свідком того, як ОСОБА_2 вчиняв насильство в сім`ї відносно своєї тещі, а саме виражався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував;

- поясненнями ОСОБА_3 від 19.08.2024, в яких вона зазначила, що її зять ОСОБА_2 виражався відносно неї нецензурною лайкою, на зауваження не реагував;

- формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства відносно постраждалої особи ОСОБА_3 від 19.08.2024, де працівником поліції визначено рівень небезпеки середній;

- протоколом встановлення тимчасового заборонного припису серії АА від 318355 від 19.08.2024, з якого вбачається, що ОСОБА_2 було встановлено тимчасовий заборонний припис протягом доби.

Оцінюючи наявні у справі докази, визнаю їх належними та допустимими для використання в процесі доказування, оскільки ці докази містять у собі фактичні дані, які логічно пов`язані з тими обставинами, які підлягають доказуванню в справі та становлять предмет доказування, зібрані у порядку, встановленому КУпАП.

Досліджені та оцінені судом докази доводять винуватість ОСОБА_2 "поза розумним сумнівом", тобто достовірно і достатньо підтверджують вчинення ним вказаного порушення.

Відтак наведені обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме вчинення домашнього насильства, оскільки в його діях передбачені ознаки вчинення психологічного (словесні образи) насильства.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_2 , судом не встановлено.

При обранні виду адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, його особу, ступінь вини, майновий та сімейний стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, вважаю, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення у виді штрафу.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись ст. ст. 33, 34, 173-2, 280, 283, 284 КУпАП

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десять) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Тростянецький районний суд Вінницької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч.1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу. Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, тобто у розмірі 340 грн (триста сорок гривень).

У випадку добровільної сплати штрафу в строк визначений ч.1 ст. 307 КУпАП платіжний документ надати Тростянецькому районному суду Вінницької області (вул. Соборна, 21, с-ще Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область).

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

.

Суддя О.М. Почкіна