ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинська В.Е., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції №1, Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП відповідно до довідки ДП «ІСС» від 11.01.2024 року не можливо однозначно ідентифікувати, не працюючого,

в с т а н о в и в:

07.12.2023 р. о 22-20 год. ОСОБА_1 перебуваючи під адміністративним наглядом відповідно до Ухвали Херсонського міського суду Херсонської області від 20.06.2023 року був відсутній за місцем проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , тим самим порушив правила адміністративного нагляду встановленого відповідною Ухвалою суду .

У діях ОСОБА_1 , вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 187КУпАП, а саме: порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу.

У судові засідання, призначені на 18.12.2023, 23.01.2024, 14.02.2024 року, 13.03.2024 року ОСОБА_1 , не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Херсонського міського суду Херсонської області, направлення судових повісток на адресу зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення.

Надані судом доручення про примусовий привід фактично залишилися невиконаними.

Вимогами ч.1 ст.268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Законодавством (КУпАП) встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого, суд розгляне справу. Передусім, такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас, протягом такого строку, особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає можливість, в тому числі, з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення справи, щодо неї, полягає в активній участі в її розгляді і недопущенні зловживань наданими правами.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення, порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін, при розгляді справи, покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить його підпис, отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього. Проте, зловживаючи своїми правами, ОСОБА_1 , не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавав.

У свою чергу, відсутність правопорушника, під час розгляду адміністративних матеріалів, за жодних обставин не може виступати, як засіб уникнення адміністративної відповідальності особи, оскільки це буде означати про безкарність такої поведінки.

З огляду на викладене, судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 , до суду, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду адміністративної справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього.

Так, вина ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушення підтверджена дослідженими в судовому засіданні доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №589435 від 09.12.2023року, в якому викладено обставини вчиненого 07.12.2023 року ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення;

-ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.06.2023 року встановлено адміністративний нагляд;

-рапортом від 07.12.2023 року.

-копіює паспорта, що посвідчує особу яка притягається до адміністративного правопорушення;

Оцінюючи викладене, необхідно враховувати таке.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами статті 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Наведені докази узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчинених протиправних дій ОСОБА_1 , та підтверджують факти, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП.

У той же час, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Статтею 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Так, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №589435 складено 09.12.2023 року, адміністративне правопорушення мало місце 07.12.2023р., явка особи, при розгляді даних матеріалів є обов`язковою, ОСОБА_1 на неодноразові виклики до суду не з`явився, приводи суду фактично залишилися не виконаними, а тому строк притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП минув 07.03.2024 р., що виключає можливість провадження шляхом розгляду справи.

Враховуючи, що з моменту вчинення зазначеного діяння сплив тримісячний строк, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП, провадження у справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.38, 187, 247, 280, 283, 284 КУпАП -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП відповідно до довідки ДП «ІСС» 02.11.2023 року не можливо однозначно ідентифікувати, не працюючого - закрити у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяВ. Е. Дорошинська