Справа № 645/5156/24
Провадження № 3/645/1613/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Спесивцев О.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, військовий квиток НОМЕР_1 , виданий Немишлянським РВК мХаркова 29.11.2017 року, який є командиром взводу ВЧ НОМЕР_2 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов на розгляд адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП ОСОБА_1 (протокол про адміністративне правопорушення серії ДНХ-2/6882 від 13.08.2024 року).

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 13.08.2024 року о 03 год 50 хв. Молодший сержант ОСОБА_1 був виявлений за адресою: АДРЕСА_2 , представниками Військової служби правопорядку з ознаками алкогольного сп`яніння під час виконання службових обов`язків. В подальшому, молодшого сержанта ОСОБА_1 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_3 та проведено огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу АЛКОНТ М (№00251). Результат огляду 1.55 проміле. Відповідно до акту медичного обстеження молодший лейтенант ОСОБА_1 знаходився в нетверезому стані під час виконання службових обов`язків в умовах особливого періоду.

Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, кваліфіковано за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29.08.2024 р. визначено головуючу - суддю Спесивцева О.В.

ОСОБА_1 у призначене на 30.08.2024 року судове засідання не прибув, повідомлявся шляхом достаки СМС повідомлення. Судове засідання було відкладено на 18.09.2024 року у зв`язку з надходженням клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Кондратенко Владислава Анатолійовича.

ОСОБА_1 у призначене на 18.09.2024 року судове засідання не прибув, повідомлявся судовою повісткою відправленою рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця проживання, зазначену в протоколі ( АДРЕСА_1 ), але на адресу суду повернувся конверт з судовою повісткою, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Протокол був підписаний ОСОБА_1 особисто та не містить будь-яких заперечень щодо місця проживання.

Також повістку про призначене на 18.09.2024 року судове засідання було надіслано представнику ОСОБА_1 адвокату Кондратенко В.А. в його електронний кабінет та згідно довідки про доставку електронного документу отримана 31.08.2024 року.

Клопотань про відкладення розгляду справи від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності або його представника не надходило. При цьому, в матеріалах справи наявна заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі та визнання вини.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута у відсутність правопорушника, якщо він був своєчасно повідомлений про день та час розгляду справи.

Конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989 року).

У рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідно до яких справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади, а непонесення відповідальності за скоєне правопорушення дискредитує державу та руйнує моральні цінності суспільства.

За таких обставин, оскільки судом здійснювався виклик ОСОБА_1 шляхом направлення СМС-повідомлень та судової повістки за адресою зазначеною в протоколі про адміністративне правопорушення, який був підписаний ним особисто та не містить будь-яких заперечень щодо місця проживання, проте поштовий конверт повернувся з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», враховуючи факт доставлення повістки представнику ОСОБА_1 адвокату Кондратенка В.А., а також наявність заяви ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, з урахуванням того, що згідно положень ст. 268 КУпАП інкриміноване адміністративне правопорушення не відноситься до правопорушень, за яким присутність у судовому засіданні особи є обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши письмові матеріали, проаналізувавши надані докази в їх сукупності, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Диспозиція ч. 3 ст. 172-20 КУпАП передбачає відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, вчинені особою, в умовах особливого періоду.

Відповідно до ст. 1, ч. 8 ст. 4 ЗУ "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" з моменту оголошення мобілізації в Україні або в окремих її місцевостях настає особливий період - тобто період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Мобілізація - комплекс заходів здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій.

Суд зазначає, що особливий період це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Відповідно до Указу Президента України від 17.03.2014 р. № 303 «Про часткову мобілізацію», затвердженого Законом № 1126-VII від 17.03.2014, в Україні з цього часу діє особливий період. Відповідне рішення уповноваженою особою про його скасування, як і рішення про демобілізацію військовослужбовців, прийнятих на військову службу за контрактом на строк до закінчення особливого періоду, не приймалося.

24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил РФ, що триває і досі.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан, який був неодноразово продовжений.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП підтверджується доказами, які наявні в матеріалах справи: протоколом про адміністративне правопорушення серії ДНХ-2/6882 від 13.08.2024 р.; актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу №3147 тестом Алконт-М №00251, результат 1.55 проміле, копією військового квитка, заявою ОСОБА_1 про визнання вини.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких суперечностей, суд вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, доведеною повністю.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан.

Згідно ст. 34 КУпАП обставиною, що пом`якшує адміністративну відповідальність, суд вважає щире каяття притягуваного.

За ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують адміністративну відповідальність, під час судового розгляду не встановлено.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15.05.2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16.10.2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

При обранні виду адміністративного стягнення ОСОБА_1 , з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Відповідно до п.12 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", військовослужбовці звільнені від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 24, 33-35, 40-1, ч. 3 ст. 172-20, п. 4 ч. 1 ст. 213, ст.ст. 221, 256, 268, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) грн. 00 коп.

Відповідно до положень п. 12 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 звільнити від сплати судового збору.

Роз`яснити, що штраф, відповідно до ст. 304 КУпАП, має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника, згідно з ст. 308 КУпАП, стягується подвійний розмір штрафу, який визначений у відповідній статті КУпАП та зазначений у постанові про стягнення штрафу.

Направити копію постанови суду до ІНФОРМАЦІЯ_1 - до відома.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Повний текст постанови складено 18.09.2024.

Суддя О.В.Спесивцев