Справа № 646/2593/24
№ провадження 3/646/1581/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.04.2024 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , керівника (голови ліквідаційної комісії) Апеляційного суду Харківської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №88630/6/20-40-24-11-05 від 20.02.2024 року Головним управлінням ДПС у Харківській області проведена документальна позапланова виїзна перевірка Апеляційного суду Харківської області () з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати усіх, передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, за період з 08.11.2018 року по 21.01.2024 року правильності нарахування обчислення та сплати єдиного внеску з 08.11.2018 року по 21.01.2024 року. В ході зазначеної перевірки були встановлені порушення, а саме: 168.1.1, пп. 169.1.1, 169.4.1 п.169.1 ст.169, пп.176.2.«а» п.176.2 ст.176, а саме: неутримання та неперерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб в загальній сумі 6099,48 грн, у тому числі за жовтень 2018 року - 2210,79 гри, за листопад 2018 року - 942,25 грн., травень 2019 року - 2946,44 грн. На підставі пп.54.3.5 п.54.3 ст.54 Податкового Кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (зі змінами та доповненнями) перевіркою донараховано податок на доходи фізичних осіб в загальній сумі 6099,48 гривень. Порушення встановлено актом перевірки від 02.02.2024 року № 3973/20-40-07-07-05/02894131.

У судове засідання 19.04.2024 ОСОБА_1 не з`явилася, про день та час слухання справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до поданої заяви просила розглянути справу у її відсутність, з врахуванням раніше поданих письмових заперечень, в яких зазначила, що в частині донарахованого податку на доходи фізичних осіб за жовтень та листопад 2018 року ліквідаційна комісія погодилася з висновками ГУ ДПС у Харківській області. Неправильне визначення податку на доходи фізичних осіб відбулося з причини помилки у програмі бухгалтерського обліку ПК «Is- Рго», яка вираховує цей податок з доходів працівників. В частині донарахованого податку на доходи фізичних осіб, із суми перевищення допомоги на поховання за травень 2019 року вважає неправомірним. Крім того, під час судового засідання 10.04.2024 ОСОБА_1 зазначила, що частково визнає свою провину за адміністративним правопорушенням.

Відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності можливість своєчасно дізнатись про день та час судового засідання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

При розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, законом не встановлено обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Відповідно суду не надано права у разі ухилення від явки на виклик судді цю особу піддати приводу органом внутрішніх справ (Національною поліцією).

За даних обставин суддя вважає, що неявка ОСОБА_1 не перешкоджає розгляду справи.

А тому, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, а саме: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із Законом.

На підставі положень ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясовувати питання: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення саме на посадову особу, яка його складає, покладається обов`язок надання суду доказів на підтвердження того правопорушення, яке зазначається у протоколі про адміністративне правопорушення.

Статтею 7 КУАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним порушенням відповідно до ч. 1 ст. 163-4 КУпАП визнається неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян. Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення №8830/6/20-40-24-11-05 від 20.02.2024 року, копією витягу з акту перевірки №3973/20-40-07-07-05/02894131 від 20.02.2024 року, копією відповіді на заперечення Апеляційного суду Харківської області №612/Ж12/20-40-24-11-10 від 26.02.2024 року.

Враховуючи викладене, характер вчиненого правопорушення, особу яка притягається до адміністративної відповідальності, ступінь вини, вважаю, що ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-4 КУпАП та застосувати стягнення в межах санкції цієї статті, оскільки її вина повністю підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП в провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 33, ч. 1 ст. 163-4, 249, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

На підставі ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до вимог ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Строк пред`явлення до виконання постанови в частині стягнення штрафу 3 місяці.

Строк пред`явлення до виконання постанови в частині стягнення судового збору 3 місяці.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко