Справа №727/7248/24
Провадження №3/727/2250/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Чернівці Бойко М.Є., розглянувши матеріали, які надійшли з ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу серії ВАД № 187086 від 08.07.2024 року ОСОБА_1 08.07.2024 року, о 15:30 год., в АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство фізичного характеру відносно своєї сестри ОСОБА_2 , а саме: вдарив її долонею по обличчю та погрожував фізичною розправою, чим міг завдати шкоди психічному здоров`ю потерпілої. Такими своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

29.07.2024 року захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальністі - адвокат Попович В.М. подав до суду клопотання про закриття провадження у справі, в обгрунтування якого вказав, що, проаналізувавши протокол, який міститься у матеріалах справи № 727/7248/24, що був скерований до суду та порівнявши його із копією протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187086, який після складання та підписання його ОСОБА_1 був вручений останньому вбачається, що протокол, який міститься у матеріалах справи та був скерований до суду містить внесені додаткові записи. Так, у графі «склад адміністративного правопорушення» після слів: «погрожував фізичною розправою своїй сестрі» внесено додатковий запис наступного змісту: «чим міг завдати шкоди психічному здоров`ю сестри ОСОБА_3 ». Однак, у копії протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187086, який після складання та підписання його ОСОБА_1 був йому вручений - такий запис відсутній.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у скоєнні інкримінованого йому адміністративного правопорушення не визнав повністю, пояснивши, що 08.07.2024 року він перебував вдома за адресою: АДРЕСА_1 , доглядаючи хвору матір. Вказав, що приблизно о 15:30 год. його сестра ОСОБА_2 почала сильно стукати у двері, на що він зробив їй зауваження, жодних погроз та фізичного насильства відносно потерпілої він не допускав.

Адвокат Попович В.М. у судовому засіданні просив закрити провадження у справі, з підстав, зазначених у клопотанні від 29.07.2024 року.

Потерпіла ОСОБА_2 в судові засідання на виклик суду жодного разу не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Окрім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наявність наслідків у виді завдання чи можливості завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Як вбачається з протоколу серії ВАД № 187086 від 08.07.2024 року у графі «склад адміністративного правопорушення» після слів: «погрожував фізичною розправою своїй сестрі» внесено додатковий запис наступного змісту: «чим міг завдати шкоди псих здоров`ю сестри ОСОБА_3 ». Однак, у копії протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187086, врученому після його складання ОСОБА_1 - такого запису не міститься, в зв`язку із чим суд дійшов висновку про внесення до протоколу додаткових записів, що є недопустимим.

Крім того, вираз в протоколі : "чим могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю ОСОБА_3 " носить сумнівний характер і міститься на припущеннях, оскільки доказів такої шкоди суду не надано.

Згідно з пунктом 7 Розділу ІІ «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Відповідно до пункту 9 Розділу IV вищевказаної інструкції бланк постанови по справі про адміністративне правопорушення заповнюється розбірливим почерком. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до постанови, а також внесення додаткових записів після того, як постанова підписана особою, щодо якої вона винесена. У разі допущення порушень при оформленні такої постанови її заповнений бланк вважається зіпсованим.

За змістом положень п. 2.8 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 № 3/02-15 (зі змінами згідно з наказом Уповноваженого від 14.02.2018 № 3/02-18) протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках. Другий примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. При цьому, пункт 2.2 зазначеного Порядку визначає, що протокол про адміністративне правопорушення складається українською мовою. Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний особою, щодо якої він складений.

Відповідно до частини 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

З наведеного вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Проте, як встановлено судом, до суду надано протокол про адміністративне правопорушення, який складено в порушення вимог «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1376, а тому дані, які в ньому містяться, не можуть бути доказами у розумінні статті 251 КУпАП.

Будь-яких інших доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 суду не надано, потерпіла на судові виклики не з`явилась, а тому суд був позбавлений можливості допитати її безпосередньо.

Відповідно до вимог чинного адміністративного законодавства, а саме ст. 9, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки усіх доказів по справі.

Постанова судді про притягнення до адміністративної відповідальності згідно зі статтею 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Встановлення винуватості чи невинуватості особи здійснюється на підставі оцінки доказів, якими, згідно ст. 251 КУпАП є, зокрема, дані протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі ст. 173-2 КУпАП та, керуючись ст.ст. 283, 284, 285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя М.Є.Бойко