ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5154/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за фактом вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 124, 122-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), -

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва з Управління патрульної поліції міста Києва надійшли протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за фактом вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями, 122-4, 124 КУпАП.

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 липня 2024 року адміністративні матеріали передані судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 26 липня 2024 року.

Згідно із частиною другою статті 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи приписи вказаної норми КУпАП суд вважає за необхідне об`єднати адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 в одне провадження та присвоїти йому номер 753/14091/24.

Під час розгляду адміністративних матеріалів встановлено, що відповідно до протоколу серії ААД № 824232 від 18 липня 2024 року, 17 червня 2024 року о 22:31 год. водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом "Audi" д.н.з. НОМЕР_2 в м. Києві на Перехресті вул. Центральна та вул. Мисливська, не була уважна, не стежила за дорожньою обстановкою, при виникненні небезпеки або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможна виявити, не вжила негайних заходів для зниження швидкості для зупинення транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди, в результаті чого стався наїзд на перешкоду - бордюр та паркан, тобто порушила пункти 2.3б, 12.3 Правил дорожнього руху (далі - ПДР) та вичинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП. В результаті ДТП транспортний засіб отримав механічні пошкодження.

Також, до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 824233 від 18 липня 2024 року, відносно ОСОБА_1 зі змісту якого слідує, що 17 червня 2024 року о 22:31 год. водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом "Audi" д.н.з. НОМЕР_2 в м. Києві на Перехресті вул. Центральна та вул. Мисливська, будучи причетною до дорожньо-транспортної пригоди залишила місце ДТП, тобто допустила порушення пункту 2.10 (а) ПДР, та вичинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 122-4 КУпАП.

У судове засідання призначене на 16 серпня 2024 року ОСОБА_1 з`явилася, зазначила, що коли вона пересікала перехрестя, то на дорогу вибігла собака, тож вона, щоб не збити собаку, вивернула кермо в сторону та допустила наїзд на бордюр, після чого автомобіль відкинуло у паркан. Зазначила, що власник паркану не має претензій до неї, на підтвердження чого надала суду копію відповідно розписки. Вказала, що з місця ДТП її забрали друзі, оскільки вона була у стані шоку та не могла керувати автомобілем, своє авто планувала забрати з місця події вже на наступний день. Працівники поліції самі вийшли з нею на зв`язок для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням наданих в суді пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності щодо часу, місця, способу настання обставин вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення та безпосередньо її ролі в їх настанні, аргументів потерпілого, керуючись законом і правосвідомістю, доходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог пункту 2.3б ПДР , для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Вимогами пункту 12.3 ПДР України передбачено, що уразі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП підтверджується зібраними та дослідженими у справі доказами, зокрема:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення, який відповідає вимогам статті 256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення;

- даними схеми ДТП, яка складена у відповідності з вимогами Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 7 листопада 2015 року № 1395; на ній зафіксовано: місце зіткнення, ділянку дороги, на якій відбулось ДТП; дорожню розмітку; транспортний засіб, причетний до ДТП, координати його розміщення відносно елементів проїжджої частини та сталих орієнтирів, а також пошкодження, які автомобіль отримав внаслідок ДТП;

- поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи зазначені докази, враховуючи характер отриманих автомобілями пошкоджень, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у порушенні вимог пунктів 2.3б, 12.3 ПДР доведена належними та допустимими доказами у справі.

У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» («O'Halloran and Francis v. the United Kingdom») [GC] no. 15809/02 і 25624/02 ECHR 29.06.2007, постановлено, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, тобто порушення учасником дорожнього руху Правил дорожнього руху України, що спричинило пошкодження транспортного засобу.

Згідно зі статтею 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи особу правопорушника, ступінь її вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, зокрема відсутність негативних наслідків скоєного правопорушення, те, що ОСОБА_1 було пошкоджено лише свій автомобіль, зважаючи на відсутність до неї майнових претензій з боку будь-яких фізичних та/або юридичних осіб, суд вважає за можливе звільнити порушника від адміністративної відповідальності за малозначністю і обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до частини другої статті 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбачено статтею 122-4 КУпАП, суд зазначає наступне.

Статтею 122-4 КУпАП передбачено відповідальність за залишення водіями транспортних засобів, іншими учасниками дорожнього руху на порушення встановлених правил місця дорожньо-транспортної пригоди, до якої вони причетні.

Пунктом 2.10 (а) ПДР встановлено, що у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 122-4 КУпАП.

Відповідно до статей 245, 280 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення має забезпечувати повне, всебічне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, що сприяє постановленню законного та обґрунтованого рішення, яке виключало б його двозначне тлумачення і сумніви щодо доведеності вини певної особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

За умовами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом із тим, для кваліфікації діяння за статтею 122-4 КУпАП необхідним, зокрема, є встановлення порушення, саме залишення водіями транспортних засобів, іншими учасниками дорожнього руху на порушення встановлених правил місця дорожньо-транспортної пригоди, до якої вони причетні.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

З урахуванням того, що під спрямованістю умислу розуміється мобілізація інтелектуальна - вольових зусиль винного на вчинення діяння, що посягає на конкретний об`єкт, здійснюється обраним особою способом та заподіює конкретні наслідки.

При цьому, для кваліфікації діяння безпосереднє і вкрай важливе значення має встановлення виду умислу за ступенем конкретизації в свідомості суб`єкта злочину передбачення можливості настання суспільно-небезпечних наслідків, до яких відносять визначений, альтернативний і невизначений умисел, оскільки вчинене може бути кваліфіковане за статтею 122-4 указаного Кодексу лише за умови встановлення прямого визначеного умислу, де особа має конкретне, точне уявлення про індивідуально визначений результат свого діяння, передбачає можливість (неминучість) настання конкретних суспільно небезпечних наслідків.

На відміну від нього за альтернативного або невизначеного умислу свідомість винного охоплює можливість настання двох або більше конкретно визначених наслідків (альтернативний) або широкого спектру негативних наслідків у межах одного виду шкоди чи різних її видів, що, хоча і охоплюються передбаченням винного, але індивідуально не визначені в його свідомості (невизначений).

У той час, як адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності (див. постанову ВС від 25 травня 2021 року у справі № 383/1120/16-а (2-а/383/4/17).

Даних щодо умислу ОСОБА_1 на залишення місця пригоди, до якої вона була причетною, матеріали справи не містять, і в судовому засіданні таких не встановлено, зокрема як вбачається із протоколів про адміністративне правопорушення, вони були складені на наступний день ДТП після ДТП, ОСОБА_1 підписала вказані протоколи, отримала їх копії та надала письмові пояснення на окремих аркушах.

На підставі викладеного, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 122-4 КУпАП, тому провадження за статтею 122-4 КУпАП підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Згідно із статтею 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, оскільки на ОСОБА_1 не накладено адміністративне стягнення, то з неї не може бути стягнуто судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статтями 22, 122-4, 124, 251, 252, 268, 283-285 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

об`єднати адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 № 753/14091/24 за статтею 124 КУпАП та № 753/14092/24 за статтею 122-4 КУпАП в одне провадження та присвоїти йому номер 753/14091/24.

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 124 КУпАП та звільнити її від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 122-4 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя К.В. Шаповалова