Справа № 201/9545/24
Провадження № 3/201/3598/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Шелестов К.О., з секретарем: Аленіним Н.Є., за участю: прокурора ОСОБА_1 , захисника адвоката Шурина І.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , розглянувши об`єднаний адміністративний матеріал, що надійшов з УСР у Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась у м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, громадянки України, не заміжньої, з вищою освітою, працюючої головним державним інспектором відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , притягнутої за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з УСР у Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, стосовно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

Так, відповідно до протоколів, Постановою Кабінету Міністрів України № 1200 від 18 грудня 2018 року утворено Державну податкову службу України. Постановою Кабінету Міністрів України № 227 від 06 березня 2019 року затверджено Положення «Про Державну податкову службу України», яким визначено, що Державна податкова служба України (ДІС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування. ДПС у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

07 липня 2022 року, наказом в.о. начальника Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області №311-о ОСОБА_2 переведено на посаду головного державного інспектора відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Таким чином, головний державний інспектор відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н.П. є державним службовцем категорії «В» та відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб?єктом, на якого поширюється дія зазначеного Закону.

Наказом голови Державної податкової служби України № 1197 від 24 грудня 2012 року, з 01 січня 2013 року в підрозділах Державної податкової служби всіх рівнів введено в експлуатацію інформаційну систему «Податковий блок» (далі - ІКС «Податковий блок»). ІКС «Податковий блок» - це інформаційно-телекомунікаційна система, яка є власністю Державної податкової служби України та містить інформацію про фінансово-господарську діяльність платників податків, яку вони надають згідно вимог законодавства та подану ними податкову звітність.

Наказом голови Державної податкової служби України № 216 від 15 травня 2020 року, затверджений «Порядок доступу до інформації інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби» (далі - Порядок), згідно з п. 3.1. якого визначено, що об?єктом дії Порядку є відкрита та конфіденційна інформація.

Відповідно до п.3.2. встановлено, що дії Порядку підлягає:

- відкрита інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів, а також відкрита інформація про діяльність суб?єктів владних повноважень, яка оприлюднюється в Інтернеті або передається телекомунікаційними мережами;

- конфіденційна інформація, яка перебуває у володінні ДПС та її територіальних органів.

Володільцем інформації, яка перебуває в інформаційно-телекомунікаційній системі Державної податкової служби є Державна податкова служба України (пункт 4 Порядку).

Також цим Порядком визначено загальний порядок доступу до інформації в системі посадовим особам структурних підрозділів ДПС України, права та обов?язки користувачів та встановлено контроль за дотриманням Порядку.

Інформація, яка знаходиться в підсистемах ІКС «Податковий блок» віднесена до відкритої та конфіденційної інформації, про що повідомляється під підпис всім без виключення співробітникам Державної податкової служби під час надання ним логіну та паролю для доступу при допуску до роботи з ІКС «Податковий блок». Крім цього кожен співробітник підписує зобов?язання щодо нерозголошення конфіденційної інформації, яка знаходиться в ІКС «Податковий блок» та недопущення її використання у власних цілях.

Встановлено, що 07 грудня 2022 року, 14 серпня 2023 року головному державному інспектору відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н. П. надано доступ до роботи в 25 підсистемах ІКС «Податковий блок», присвоєно ідентифікатори користувача в системі, мережі, визначено інвентарний номер ПЕОМ та Р-адреса, надано пароль та визначено місце де перебуває службовий комп?ютер, з якого буде здійснюватися доступ.

При цьому при ознайомленні з документом щодо отримання доступу до ІКС «Податковий блок» ОСОБА_2 підписала зобов?язання щодо дотримання правил обробки інформації, за якими зобов?язалась дотримуватись вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, не передавати інформацію стороннім особам та не використовувати її будь-яким іншим способом.

Також п.п. 5.3., 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02 вересня 2019 року № 52, та з якими ОСОБА_2 ознайомлена, передбачено, що працівникам забороняється використовувати свої повноваження або службове становище в особистих (приватних) інтересах (п. 5.3.), вони мають право використовувати ресурси ДПС (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність тощо) тільки в межах посадових обов?язків та доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами (п.6.1).

Крім того, п. 7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15 травня 2020 року № 216, користувачів зобов?язано дотримуватися вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Згідно з п. 7.3 Порядку користувачам заборонено використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

25 липня 2022 року ОСОБА_2 звернулась до керівництва ГУ ДПС з повідомленням про потенційний конфлікт інтересів, який у неї виник через те, що її син ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є фізичною особою - підприємцем та перебуває на обліку в Амур-Нижньодніпровській державній податковій інспекції ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

На підставі повідомлення ОСОБА_2 ГУ ДПС у Дніпропетровській області видано наказ від 26 липня 2022 року № 255 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_4 шляхом усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийнятті» стосовно фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (її сина).

Проте згідно акту про результати проведення перевірки (№ 13/04-36-14-15 від 03 квітня 2024 року) на виконання розпорядження Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС) від 05 березня 2024 року №26-р та уточненої інформації ГУ ДПС у Дніпропетровській області (вих. № 18102/5/04-36-14-18 від 18 квітня 2024 року), яка надійшла як відповідь на запит УСР в Дніпропетровській області ДСР НПУ, встановлено, що 13 жовтня 2023 року головним державним інспектором відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Н.П. у порушення вищевказаних вимог з використанням логіну користувача мережі та IP-адреси за допомогою ІКС «Податковий блок» здійснено перегляди інформації в підсистемі «Обробка податкової звітності та платежів» 4 рази стосовно платника податків ФОП ОСОБА_3 .

У той же час ОСОБА_3 являється сином ОСОБА_2 та відповідно до абз. 4 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькою особою.

Слід зазначити, що інформація, яка міститься в ІКС «Податковий блок» в підсистемі «Обробка податкової звітності та платежів» згідно з абз. 2. пункту 3.2. Порядку віднесена до конфіденційної.

Відомості щодо віднесення цієї інформації до конфіденційної також підтверджено листом ГУ ДПС у Дніпропетровській області (№ 18102/5/04-36- 14-18 від 18 квітня 2024 року), який надійшов як відповідь на запит УСР в Дніпропетровській області ДСР НПУ.

Актом перевірки встановлено безпідставність перегляду ОСОБА_2 відомостей в ІКС «Податковий блок» стосовно свого чоловіка.

Таким чином, головний державний інспектор відділу податкових сервісів управління податкових сервісів ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бібер Наталія Петрівна, будучи державним службовцем категорії «В», а отже особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції» згідно з п.п. «в» п.1.ч. 1 ст. З цього Закону, в порушення вимог ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції», п.п. 5.3., 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02 вересня 2019 року №52, п.п. 7.2., 7.3. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15 травня 2020 року №216, 13 жовтня 2023 року незаконно використала у своїх інтересах конфіденційну інформацію з ІКС «Податковий блок», яка містилась в підсистемі «Обробка податкової звітності та платежів», до якої мала доступ в зв?язку з виконання службових обов?язків, стосовно фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 , який є і сином, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні не визнала та просила закрити провадження в справі про притягнення її до адміністративної відповідальності, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення та збігом строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Захисник - адвокат Шурин І.В. просив закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, посилаючись на відсутність належних, допустимих та достатніх доказів, які б вказували на вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а також у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Прокурор Карпенко Р.І. у судовому засіданні вважав за можливе притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, посилаючись на достатність доказів винуватості останньої у вчиненні зазначеного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку захисника і прокурора, суд доходить до наступних висновків.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту протиправного посягання на права і свободи громадян, встановлений порядок управління тощо, а також доведення наявності в діях (бездіяльності) особи всіх ознак складу адміністративного правопорушення, визначеного диспозицією відповідної статті КУпАП.

Частина 1 статті 172-8 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єкт даного правопорушення є спеціальним, ним є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Відповідальність за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП настає лише за умови незаконного розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Водночас, подія та обставини вчинення адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні встановлюються на підставі доказів, які суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а також з пояснень ОСОБА_2 , остання дійсно переглядала інформацію стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 , однак зробила це з метою перевірки дотримання строку подачі податкової декларації. З отриманою інформацією ОСОБА_2 не вчиняла ніяких дій, нікому її не передавала та не розголошувала. Отримання доступу до інформації в ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 незаконно розголошувала чи використовувала отриману інформацію в інший спосіб.

На підставі викладеного, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а тому усі сумніви і припущення стосовно наявності в діях останньої складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на її користь.

Згідно зі ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори», від 22 грудня 1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, від 04 листопада 1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgment of 2 September 1998. Reports. 1998 VI. представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення, і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Тобто, Європейський суд з прав людини фактично визнав застосування гарантій ст. 6 Конвенції на адміністративні правопорушення, а не тільки кримінальні.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно здобутих доказів.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, щодо ОСОБА_2 , не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ст.172-8 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч. 6,7 ст. 126 Конституції України, Законом України Про запобігання корупції, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285, 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, стосовно ОСОБА_2 , за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП - закрити за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: К.О. Шелестов