П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за протоколом про адміністративне правопорушення що надійшли з ВП №1 Ужгородського Головного управління поліції в Закарпатській області, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №942172 від 09.01.2024 року вбачається, що 09.01.2024 року о 11 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходячись у приміщенні магазину «Каштан» виражався нецензурною лайкою на адресу продавця гр-ки ОСОБА_2 , та перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння вдарив кулаком, чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, обставини, які б свідчили про поважність причин його неявки суду невідомі. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення йому було повідомлено про те, що розгляд справи має відбутися в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області.

Інформація щодо розгляду справи міститься на офіційному веб-портал Судова влада України на сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/, смс повідомлення із повісткою про його виклик на розгляд справи надіслано на належний йому мобільний номер телефону.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення у вину ОСОБА_1 ,ставиться те, що він 09.01.2024 року о 11 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходячись у приміщенні магазину «Каштан» виражався нецензурною лайкою на адресу продавця гр-ки ОСОБА_2 , та перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння вдарив кулаком.

При цьому згідно рапорту про прийняття заяви на службу «101», заяви потерпілої ОСОБА_2 , та її письмових пояснень 09.01.2024 року о 11 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходячись у приміщенні магазину, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, виражався відносно неї нецензурною лайкою, розмахував руками та вдарив кулаком по барній стійці.

Таким чином вина ОСОБА_1 , у вчиненні інкримінованого йому правопорушення стверджується протоколом про адміністративне правопорушення; письмовими поясненнями свідка.

Вказані докази є належними, допустимими та взаємопов`язаними, підтверджують наявність адміністративного правопорушення та винуватість ОСОБА_1 у його вчиненні.

Окрім того, слід зазначити, що своїм правом бути присутнім при розгляді в суді останній не скористався, на виклик суду, будучи повідомленим належним чином, не з`явився. Клопотань про відкладення розгляду справи або заперечень не подавав.

При накладенні стягнення судом враховується характер і ступінь вчинених правопорушень.

Окрім цього, суд враховує конкретні обставини вчинення ОСОБА_1 , правопорушень, особу правопорушника, який раніше не притягався до адміністративної відповідальності згідно викладених в протоколі обставин, ступінь вини у вчиненому, та вважає за необхідне застосувати відносно останнього стягнення в межах санкції, встановленої за правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На переконання суду, саме таке покарання є необхідним і достатнім для запобігання вчиненню нових аналогічних правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Згідно ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 33, ч. 2 ст. 36, 40-1, 221, 283, ч. 1 п. 1 ст. 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на підставі ст. 122-4, ст. 124 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн. (сто дев`ятнадцять гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок) судового збору.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілим, прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Строк звернення постанови для виконання - три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош