Справа № 646/9519/23
Провадження №3/646/846/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.02.2024 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі судді Шиховцової А.О. розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1 , не працює, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу серії ААД №225223 від 17.11.2023 ОСОБА_1 17.11.2023 о 22 год. 32 хв. в м. Харкові по майдану Захисників України біля буд. 1, керуючи Nissan Leaf, д.н.з. НОМЕР_2 , не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечного бокового інтервалу та здійснив зіткнення з автомобілем Nissan Rogue, д.н.з. НОМЕР_3 , після чого авто Nissan Leaf, д.н.з. НОМЕР_2 здійснило інерційний рух заднім ходом та здійснило зіткнення з авто ВАЗ 2106, д.н.з. НОМЕР_4 . Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 13.3 ПДР України.

ОСОБА_1 повідомлявся про час та місце розгляду справи своєчасно та належним чином, в судове засідання не з`явився, про поважність причин неявки суд не повідомив. Заяв, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надав.

Положеннями ст. 268 КУпАП не передбачено обов`язкової участі у розгляді особи, стосовно якої складено протоколи за ст. 124 КУпАП.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/ 97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Більш того, суд вважає необхідним зазначити про те, що у своєму рішенні від 26.04.2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», Європейський суд з прав людини вказав на те, що розумність тривалості провадження в суді повинна оцінюватись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника (в даному випадку порушника) та відповідних органів влади, а також важливості для заявника (порушника) питання, що розглядається.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідно до яких справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади, а непонесення відповідальності за скоєне правопорушення дискредитує державу та руйнує моральні цінності суспільства.

Беручи до уваги, що судом вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому засіданні, враховуючи положення ч. 2 ст. 38 КУпАП, відповідно до якої адміністративне стягнення за вчинення правопорушень, передбачених ст. 124 цього Кодексу, може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня їх вчинення, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 , який, за думкою суду, зловживає своїми процесуальними правами, ухиляється від явки до суду з метою уникнення відповідальності через сплив строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема, рішення «Пономарьов проти України» від 03.04.2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним.

Таким чином, суд вважає за необхідне проведення розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ст. 124 КУпАП, як порушення учасником дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортного засобу.

Пунктом 13.3 ПДР України передбачено, що під час обгону, випередження, об`їзду перешкоди чи зустрічного роз`їзду необхідно дотримувати безпечного інтервалу, щоб не створювати небезпеки для дорожнього руху.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши надані матеріали справи та наявні в ній докази, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у фактично скоєному підтверджується такими доказами, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №225223 від 17.11.2023 ОСОБА_1 , згідно з яким 17.11.2023 о 22 год. 32 хв. в м. Харкові по майдану Захисників України біля буд. 1, керуючи Nissan Leaf, д.н.з. НОМЕР_2 , не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечного бокового інтервалу та здійснив зіткнення з автомобілем Nissan Rogue, д.н.з. НОМЕР_3 , після чого авто Nissan Leaf, д.н.з. НОМЕР_2 здійснило інерційний рух заднім ходом та здійснило зіткнення з авто ВАЗ 2106, д.н.з. НОМЕР_4 . Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 13.3 ПДР України; схемою місця ДТП від 17.11.2023; поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 ; висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану наркотичного сп`яніння КНП ХОР «ОКНЛ» №3367 від 18.11.2023, згідно з яким у ОСОБА_1 ознак наркотичного сп`яніння не виявлено.

Суд звертає увагу, що вказаний протокол про адміністративне правопорушення складено уповноваженою особою, з дотриманням вимог ст. 256 КУпАП.

Крім того, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 не оскаржував заходи забезпечення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення «Авшар проти Туреччини»), суд враховує наявність узгоджених між собою, належних та допустимих доказів, які вказують на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.

Згідно з ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчинених правопорушень, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин що обтяжують чи пом`якшують відповідальність.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15.05.2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16.10.2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Крім того, згідно з Законом України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та сплачуються особою, на яку накладено таке стягнення, а тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути 605 грн. 60 коп. судового збору на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 33, 124, 276, 279, 283-285 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення за ст. 124 КУпАП у виді штрафу в дохід держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Строк пред`явлення постанови для виконання 3 місяці.

Суддя А.О.Шиховцова