Справа №700/569/24
Провадження №3-зв/700/7/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року селище Лисянка

Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Чорненька О.І.. розглянувши заяву про самовідвід судді Бесараб Н.В.. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст 163-1 КУпАП (700/569/24 провадження № 3/700/327/24), -

ВСТАНОВИЛА:

29.07.2024 року до судді Чорненької О.І. надійшла заява про самовідвід судді Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст 163-1 КУпАП, мотивована наступним.

Згідно матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення складено за результатами позапланової виїзної перевірки АТ «ДАШУКІВСЬКІ БЕНТОНІТИ на тимчасово виконуючого обов`язки голови правління ОСОБА_1 .

Головою правління АТ «ДАШУКІВСЬКІ БЕНТОНІТИ» є ОСОБА_2 , який є чоловіком судді ОСОБА_3 та на даний час перебуває на службі в Збройних Силах України, а тому вважає, що суддя не може брати участь у цій справі на підставі п.3 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки її близькі родичі чи слени її сім`ї заінтересовані в результатах провадження.

На судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не прибув, проте через канцелярію суду 30.07.2024 надіслав заяву про розгляд заяви про відвід судді Бесараб Н.В. без його участі.

Адвокат Дем`янчук Г.В., що діє в інтересах ОСОБА_1 30.07.2024 також подала через канцелярію суду заяву про слухання справи про відвід у її відсутності.

Врахувавши заяви учасників справи ОСОБА_1 та його представника, норми законодавства суд вирішив провести розгляд питання про відвід судді Бесараб Н.В. без участі учасників справи.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід. Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Статтею. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення N 34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Відповідно до ч. 7 ст. 56 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 р. у справі "Білуга проти України", від 28.10.98 р. "Ветштайн проти Швейцарії") важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі "Білуха проти України" зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України").

Принцип неупередженості відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів передбачає: Неупередженість судді є необхідною умовою для належного виконання ним або нею своїх обов`язків. Вона виявляється не лише у змісті рішення, але й в процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Пункт 2.5 вищезазначених принципів вказує на те, що суддя має заявити самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього або неї не є можливим винесення неупередженого рішення у справі, або в тому випадку, коли у розумного спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Суддею встановлено, що у провадженні судді Бесараб Н.В. перебуває справа про адміністративні правопорушення відносно тимчасово виконуючого обов`язки голови правління АТ «ДАШУКІВСЬКІ БЕНТОНІТИ ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП (700/569/24 провадження № 3/700/327/24).

Головою правління АТ «ДАШУКІВСЬКІ БЕНТОНІТИ» є ОСОБА_2 , який є чоловіком судді ОСОБА_3 та на даний час перебуває на службі в Збройних Силах України.

Вважаю, що відвід судді Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП (700/569/24 провадження № 3/700/327/24) є вмотивованим, обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, оскільки суддя не може брати участь у цій справі на підставі п.3 ч. 1 ст. 75 КПК України, так її близькі родичі чи слени її сім`ї заінтересовані в результатах провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 245, 246, 252, 283 КУпАП, ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву про самовідвід судді Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП (700/569/24 провадження № 3/700/327/24) - задовольнити.

Матеріали адміністративної справи відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП (700/569/24 провадження № 3/700/327/24) передати до канцелярії Лисянського районного суду Черкаської області для подальшого розподілу.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Олена ЧОРНЕНЬКА