Справа № 711/8560/24
Номер провадження 3/711/2680/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Олійник В.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України, про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої головним бухгалтером ПАТ «ЮРІЯ»

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

В проваджені Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ «ЮРІЯ» (), встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 , головний бухгалтер ПАТ «ЮРІЯ» вчинила правопорушення ч.1 ст.163-1 КУпАП, а саме: занизила податок на додану вартість на загальну суму 37618668 грн., в т.ч. за жовтень 2021 року на суму ПДВ 8516608 грн., за листопад 2021 року на суму ПДВ 505299 грн., за грудень 2021 року на суму ПДВ 9490285 грн, за січень 2022 року на суму ПДВ 5979153 грн та за лютий 2022 року на суму ПДВ 13127323 грн., чим порушено вимоги п.п.198.1, 198.2, 198.3, 198.6 ст.198 та п.201.1, 201.7 ст.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI, ст.1, ст.9 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п.2.3 положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 №88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.06.1995 за №168/704, із змінами та доповненнями/.

ОСОБА_1 до початку судового засідання надала заяву в якій просить суд проводити розгляд справи без її участі. Крім того, надала письмові пояснення, згідно яких зазначила, що протокол складено за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Юрія», код 00447853 (далі - Товариство), на підставі акту №12794/23-00-07-04-01/00447853 від 11.10.2024 (далі - Акт). Так, ГУ ДПС у Черкаській області, проведена документальна позапланова виїзна перевірка ПрАТ «Юрія». Перевірка проведена у період з 16.09.2024 року по 04.10.2024 року. Відповідно до висновків Акту, перевіркою ПрАТ «Юрія» встановлені порушення вимог п.198.1, 198.2, 198.3, 198.6 ст.198 та п.201.1, 201.7 ст.201 ПКУ, ст.ст.1, 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п.2.3 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, в результаті чого занижено податок на додану вартість в сумі 37 618 668 грн., в т.ч. за жовтень 2021 року на суму ПДВ 8 516 608 грн., за листопад 2021 року на суму ПДВ 505 299 грн., за грудень 2021 року на суму ПДВ 9 490 285 грн., за січень 2021 року на суму ПДВ 5 979 153 грн. та лютий 2022 року на суму 13 127 323 грн. Акт отримано 17.10.2024 року засобами поштового зв`язку, що підтверджується трек-номером АТ «Укрпошта» №895. Пунктом 86.7 ст.86 ПК України визначено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). ПрАТ «Юрія» не погодилось із висновками Акту та через свого представника оскаржило їх в адміністративному порядку. 25.10.2024 представником Товариства направлено засобами поштового зв`язку заперечення на акт документальної позапланової виїзної перевірки № 12794/23-00-07-04-01/00447853 від 11.10.2024 до ГУ ДПС у Черкаській області. Даний факт підтверджується копією фіскального чеку АТ «Укрпошта» від 25.10.2024 року про відправлення поштового конверту на якому міститься трек- номер № 690. Відповідно до пп.86.7.5 п.86.7 ст.86 ПКУ, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту. Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки, як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу. Пунктом 58.1 статті 58 ПКУ, встановлено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт: невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації; завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу; заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки; завищення сум податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету, заявлених у податкових деклараціях, зокрема при використанні права на податкову знижку відповідно до розділу IV цього Кодексу; наявності помилок при визначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або відсутності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної протягом граничних строків, передбачених цим Кодексом. На даний час податкові повідомлення-рішення від контролюючого органу на адресу ПрАТ «Юрія» не надходили. Податковий борг зі сплати будь-яких податків, зборів, штрафів, пені за Товариством не обліковується. Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки не є доказами її вини у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, так як до закінчення процедури адміністративного оскарження факт порушення порядку ведення податкового обліку нею не є встановленим, відповідні твердження контролюючого органу, що містяться в акті перевірки відображають лише позицію однієї із сторін спору - контролюючого органу, і не можуть бути підставою для висновку про наявність в моїх діях, як посадової особи - головного бухгалтера ПрАТ «Юрія» вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку, відповідно, не можуть бути підставою для притягнення мене до адміністративної відповідальності. Вважає, ТУ ДПС у Черкаській області передчасно складено протокол про адміністративне правопорушення. Крім того, слід звернути увагу суду на закінчення строків накладення адміністративного стягнення, оскільки актом документальної перевірки встановлено порушення норм податкового законодавства України за період з жовтня 2021 року по лютий 2022 року. Так само, контролюючим органом порушено положення ст.254 КУпАП, відповідно до якої протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. На підставі викладеного просить суд ухвалити рішення, яким адміністративну справу №711/8560/24 закрити у зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення.

Дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення. Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 до протоколу про адміністративне правопорушення ГУ ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України долучено з витяг з акту документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ «ЮРІЯ» від 11.10.2024 за №12994/23-00-07-04-01/004478853.

Як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення № 717/23-00-07-04-01 від 25.10.2024 ґрунтується на акті №12994/23-00-07-04-01/004478853 від 21.10.2024, складеному за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ПАТ «ЮРІЯ», з питань дотримання вимог податкового законодавства щодо правильності та повноти визначення податкових зобов`язань у податковій декларації з податку на додану вартість по взаємовідносинах з ТОВ «ТД АГРО СТ АРГЕНТ» (кодза ЄРДПОУ 43242173) за жовтень 2021 ррку, з ТОВ «ТД «ЗЛАТА ОІЛ» (код за ЄРДПОУ 43424740) за вересень-жовтень 2021 року, з ТОВ «СФГ АВАЛОН» (код за ЄДПРОУ 43683476) за вересень 2021 року, з ТОВ «АСТРО РІТЕЙЛ» (код за ЄРДПОУ 43873642) за липень 2021 року, з ТОВ «ВАЛЬТЕРОК» (код за ЄДРДПОУ 43904848) за липень 2021 року, з ПП «АЛТАЙ АГРО» (код за ЄРДПОУ 22550801) за травень 2021 року.

До протоколу надано лише витяг з акту документальної позапланової виїзної перевірки підписаний головним державним інспектором Л.Сергієнко.

Будь-які інші докази, окрім зазначеного документу та протоколу про адміністративне правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Згідно п.54.3. ст.54 Податкового кодексу України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом (п. 54.5 ст. 54 ПК України).

Пунктом 58.1. статті 58 ПК України визначено, що у випадку, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

При цьому статтями 55-56 ПК України передбачене право адміністративного та судового оскарження такого податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання.

Під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган. Обов`язок доведення правомірності нарахування або прийняття будь-якого іншого рішення контролюючим органом у судовому оскарженні встановлюється процесуальним законом (п. 56.4 ст. 56 ПК України).

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили (п. 56.18 ст. 56 ПК України).

Із аналізу вказаних норм слідує, що якщо за результатами податкової перевірки складено акт, який містить висновки про встановлення факту завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V ПК України, контролюючим органом приймається повідомлення-рішення, у якому ним визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити.

В ході судового розгляду встановлено, що матеріали адміністративної справи не містять доказів про наявність податкових повідомлень-рішень, прийнятих органом ДПС України на підставі акту перевірки ТОВ «ПАТ «ЮРІЯ» від 11.10.2024 № 12794/23-00-07-04-01/00447853.

Окремо слід зазначити, що в силу положень ст. 56.3 Податкового кодексу України, скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується. Тобто, в силу закону, в термін до 10 робочих днів ППР вважаються неузгодженим, навіть без початку процедури адміністративного чи судового оскарження, до закінчення терміну в 10 робочих днів для подачі скарги.

Відтак складення протоколу стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, на підставі самого тільки акту документальної позапланової виїзної перевірки, є передчасним.

Дана позиція також зазначена в ухвалі Черкаського апеляційного суду № 711/6010/23 від 27.10.2023.

Зі змісту статті 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам Кобець проти України від 14.02.2008 року, Берктай проти Туреччини від 8 лютого 2001 року, Лавенте проти Латвії від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди уповноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

З огляду на наведене, суддя приходить до висновку, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог чинного адміністративного законодавства, а саме статей 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП відсутні, а відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст.163-1, п.1 ч.1 ст.247, ст.268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м.Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: В. М. Олійник