Справа №295/1002/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М., розглянув матеріали, які надійшли з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 178 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживаючу за адресою АДРЕСА_1 , студентку ВСП Житомирського торгівельно-економічного фахового коледжу, і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в:

22.12.2023 року близько 13 год. 45 хв. перебуваючи на території дитячого майданчику, що за адресою: м. Житомир, вул. Чуднівська, 98, неповнолітня ОСОБА_1 , розпивала алкогольні напої, а саме пиво «Львівське», 0, 5 л., міцністю 4, 7 %, у забороненому законом місці.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, та достеменно знала про складення відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що засвідчила власним підписом у протоколі. (а.с.1). Крім того судом відправлено смс-повістку на мобільний номер останньої, яку згідно довідки про доставку ОСОБА_1 отримала 23.01.2024.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Незважаючи на викладене, у судові засідання не з`являлася, будь-яких заяв та клопотань не подавала, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності не зверталася.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними првами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необгрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_2 судові засідання неповажними і розцінює її неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у її відсутність.

Опитаний в судовому засіданні педагог (класний керівник) ОСОБА_3 пояснив, що студентка ОСОБА_1 , протягом декілька тижнів, з невідомих причин, не ходить на навчання. Також зазначив, що зі своєї сторони постійно проводить бесіди зі студентами.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 178 КУпАП, підтверджується матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД №549802 від 16.01.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_1 де остання визнала свою вину.

Своїми діями, що виразилися у розпиванні слабоалкогольних напоїв у забороненому законом місці, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 178 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваження.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майновий стан, вік, обставини, що пом`якшують відповідальність, а саме: вперше притягується до адміністративної відповідальності, згідно письмових пояснень остання визнала свою вину та щиро розкаялася, відсутність обтяжуючих обставин, враховуючи загальний життєвий рівень громадян України, суд приходить до висновку про можливість звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності обмежившись усним зауваженням.

Керуючись ст.ст. 22, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.178 ч.1 КУпАП, та звільнити від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя С.М. Костенко

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.