сровадження 3/362/717/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.02.2024 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. розглянув справу про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , та проживання: АДРЕСА_2

за частиною 2 статті 184 КУпАП і

встановив:

21 лютого 2024 року вказана справа надійшла до суду.

ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, до суду не прибула, про причини неприбуття не повідомила. Відповідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користатися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

На думку суду, ОСОБА_1 мала об`єктивну можливість особисто або через представника у повній мірі реалізувати свої права, передбачені статтею 268 КУпАП. Він не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення.

У пункті 14 Рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За таких обставин і враховуючи обмежені строки притягнення до адміністративної відповідальності, суд приходить до переконання про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 05 лютого 2024 року, серія ВАВ 937071, 29 січня 2024 року о 10:00, за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 , ухилилася від виконання батьківських обов`язки по вихованню свого малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме дитина систематично порушує правила поведінки та дозволив цього дня в приміщенні ліцею нецензурну лайку, тим самим ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 184 КУпАП.

Дослідивши матеріали, суд виходить з такого.

Частинами 1, 2 статті 150 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Винність ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні повністю підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 05 лютого 2024 року, поданням директора ліцею від 29 січня 2024 року й іншими матеріалами справи.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, суд не встановив.

Отже, зважаючи на викладене та на характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, суд дійшов висновку про те, що до правопорушника слід застосувати захід адміністративного стягнення у межах, встановлених КУпАП, у виді попередження, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання та є необхідним для запобігання вчинення нових правопорушень.

Відповідно до підпункту «г» пункту 2 частини 1, частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд звільняє ОСОБА_1 від сплати судового збору як члена багатодітної сім`ї.

Керуючись статтями 33-35, 40-1, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 184 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень.

Постанову може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Попович