ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 550/1353/18 Номер провадження 33/814/1218/24Головуючий у 1-й інстанції Михайлюк О. І. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
ПОСТАНОВА

ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Карпушин Г.Л., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Чутівського районного суду Полтавської області від 07 лютого 2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Чутівського районного суду Полтавської області від 07 лютого 2019 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП і накладено стягнення у виді позбавлення права керування транспортним засобом на строк три місяці.

Стягнено судовий збір з ОСОБА_1 в дохід держави в сумі 384 грн 20коп.

Не погодившись із вказаною постановою її в апеляційному порядку оскаржив ОСОБА_1 на постанову судді Чутівського районного суду Полтавської області від 07 лютого 2019 року.

Дослідивши матеріали провадження, вважаю, що апеляційна скарга підлягає поверненню скаржнику з таких підстав.

Однією із основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення - п.9 частини 2 статті 129 Конституції України.

Згідно з частиною 2 статті 7 КпАП України провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Порядок оскарження постанови судді у справі про адміністративне правопорушення регулюється статтею 294 КпАП України.

Так, частиною 2 статті 294 КпАП України встановлено, що постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Таким чином, законодавець пов`язує початок відліку строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції з моментом її винесення, а не з моментом отримання її копії.

Пропущений особою строк на апеляційне оскарження поновлюється судом лише за наявності належним чином мотивованого клопотання, у якому повинні бути викладені обставини, що слугували поважними причинами пропуску такого строку, а також обґрунтування того, в чому саме полягає поважність причин пропуску цього строку та яким саме чином такі обставини могли завадити особі оскаржити постанову суду в передбачений законом строк.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_1 22.09.2024 дізнався при винесенні постанови Серії ЕНА №3110022 про наявність постанови Чутівського районного суду від 07.02.2019 року, постанову Чутівського районного суду від 07.02.2019 року отримав 26.09.2024 року отримав.

Однак апеляційна скарга ним була направлена до Чутівського районного суду - 07.10.2024 року, одночасно в якій заявлялося клопотання про поновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги.

Таким чином, ОСОБА_1 дізнався про постанову Чутівського районного суду Полтавської області від 07.02.2019 року 22.09.2024, а саме коли на останнього було складено постанову серії ЕНА №3110022 (а.с.9), тому останнім днем відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП оскарження постанови є 03.10.2024 року.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки

З матеріалів справи вбачається, що в судові засідання призначені на 26.12.2018, 15.01.2019 та 07.02.2019 року ОСОБА_1 не з`являвся, причини своєї неявки суд не повідомляв, заяв та клопотань від останнього не надходило. Покарання призначене останньому виконане.

З цього приводу суд вважає за необхідне зазначити що за змістом вимог КУпАП учасники судового процесу та їхні представники повинні з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга, подана з пропуском строку на апеляційне оскарження та без обґрунтованих підстав для поновлення пропущення цього строку, відповідно до вказаної вище норми закону, має бути повернута апелянту.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження постанови суду відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Чутівського районного суду Полтавської області від 07 лютого 2019 року - повернути скаржнику.

Копію постанови про повернення апеляційної скарги, разом з апеляційною скаргою та всіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати апелянту.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду Г.Л. Карпушин