Справа №: 398/5995/24
провадження №: 3/398/2316/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

"13" листопада 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ

Згідно з протоколом серії ВАД № 016128 від 10 листопада 2024 року 07 листопада 2024 року о 13 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме: ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 .

Відповідальність за вказане правопорушення передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненому правопорушенні визнала частково, пояснила, що 07 листопада 2024 року за місцем її проживання комісія, в складі якої був ОСОБА_2 , перевіряла умови проживання та виховання її дитини. Через конфліктну ситуацію в сім`ї, не змогла керувати власними емоції, образила ОСОБА_2 .

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення включає сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, що дозволяють кваліфікувати діяння як конкретне правопорушення. Відсутність хоча б однієї з цих ознак свідчить про відсутність у діянні особи складу правопорушення, що, відповідно, виключає відповідальність такої особи.

Основним безпосереднім об`єктом дрібного хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та усталеної судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає, зокрема, у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення - громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Законодавче визначення громадського місця наведено у Законі України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», відповідно до якого громадське місце це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна чи відкрита для населення вільно або за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, у тому числі під`їзди будівель і споруд, а також підземні переходи, стадіони, паркінги.

Таким чином, не відносяться до громадських місць: житло (приватні будинки, квартири, місця загального користування в багатоповерхівках), виробничі приміщення, приміщення закритого типу тощо.

Тобто, приватний будинок чи домоволодіння не є громадським місцем.

Разом з тим протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 016128 від 10 листопада 2024 року хоча і містить вказівку на виражання ОСОБА_1 нецензурною лайкою, однак не зазначено про порушення цими діями громадського порядку та спокою громадян, а також про те, чи мала місце подія саме у громадському місці. З інших матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою за місцем свого проживання, що не можна вважати громадським місцем.

Також суддя зазначає, що суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Крім цього, мотив особи спрямований на задоволення індивідуальних проблем самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Таким чином, нецензурна лайка особи з інших, ніж зазначено, мотивів, в місці, яке не відноситься до громадських, та без наслідків у виді порушення громадського порядку та спокою громадян не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Суддя наголошує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказував, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Таким чином, в даному конкретному випадку належних та допустимих доказів вчинення неправомірних дій ОСОБА_1 , які б охоплювалися поняттям «дрібне хуліганство» матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суддя доходить до переконання про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, п.1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 7, 9, 173, 251, 254, 280, 284, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області.

Суддя І.П. Шинкаренко