Справа № 627/28/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.02.2024 рокус-ще Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Каліберда В.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Сектору поліцейської діяльності №1 Богодухівського районного відділу поліції ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючого,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 05.01.2024 близько 17:00 за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 вчинив відносно своєї племінниці ОСОБА_2 , 2012 року народження домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою та погроз фізичною розправою.

В судове засідання правопорушник ОСОБА_1 не з`явився, причину неявки суду не повідомив, з заявою про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Більш того, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, у відповідності до вимог ст. 268 КУпАП, а також враховуючи положення ст. 38 КУпАП, відповідно до якої справи про адміністративні правопорушення відповідно до КУпАП чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення ( прийняття рішення про закриття кримінального провадження), а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Враховуючи вищевикладене суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності правопорушника, який повідомлений своєчасно та належним чином, на підставі наявних матеріалів справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року, домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь; психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Обставини справи свідчать саме про те, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 стався не звичайний побутовий конфлікт, а мало місце домашнє насильство психологічного характеру з боку ОСОБА_1 .

Таким чином, суд вважає, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Володіна проти РФ» від 09.07.2019, «Левчук проти України» від 03.09.2020 зазначив, що домашнє насильство є порушенням статей 3, 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Там, де особа достовірно стверджує про те, що вона зазнавала актів домашнього насильства, якими б незначними поодинокі випадки не були, національні органи влади повинні оцінити ситуацію у всіх аспектах, включно з ризиком повторення подібних інцидентів. Ця оцінка повинна належним чином брати до уваги особливу вразливість жертв, які часто емоційно, фінансово чи іншим чином залежать від своїх кривдників, а також психологічний вплив можливого повторного знущання, залякування та насильства на їхнє повсякденне життя.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАВ №875226 від 05.01.2024, заявою ОСОБА_4 від 05.01.2024, письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , які вказали, що вони проживають разом з матір`ю ОСОБА_4 та дядьком ОСОБА_1 , та останній 05.01.2024 за місцем їх проживання ображав ОСОБА_3 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, а саме говорив, що хоче її втопити. Також правопорушення підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_4 та правопорушника, а також заявою правопорушника, в якій він згоден з протоколом та зауважень не має.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, беру до уваги характер вчиненого правопорушення, важливість проблеми домашнього насильства; особу правопорушника, всі обставини справи в їх сукупності та вважаю, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу, розмір якого визначено судом в межах санкції, передбаченої санкцією ч.1 ст.173-2 КУпАП, що буде необхідним для його виправлення, достатнім для виконання завдань КУпАП та можливим недопущенням продовження насильства або настання більш тяжких наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Таким чином, відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП із ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605 грн.60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-34, ч. 1 ст. 173-2, ст.ст. 245, 251, 252, 268, 283, 284, 294 КУпАП України, суддя

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень, які перерахувати на наступні реквізити: Отримувач ГУК Харків обл/СТГ Краснокут/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), номер рахунку UA0020613, Код класифікації доходів бюджету 21081100.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави (Отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.А. Каліберда