Справа № 333/6400/24
Провадження № 3/333/2717/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

06 серпня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Варнавська Л.О., розглянувши об`єднанні матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з ВП №4 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 173 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

10.07.2024 року, о 12 годині 20 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: м.Запоріжжя, вул. Космічна, буд. 40, виражався нецензурною лайкою у бік працівників поліції, чим порушив громадський порядок та спокій, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.

Окрім того, 10.07.2024 року, о 12 годині 20 хвилин, ОСОБА_1 знаходячись за адресою: м.Запоріжжя, вул. Космічна, 40, вчинив злісну непокору працівникам поліції на їх законні вимоги та вчинив активний опір на законну вимогу поліцейських припинити вчинення хуліганських дій, відповідальність за що передбачена ст. 185 КУпАП

У ході розгляду адміністративної справи в суді, ОСОБА_1 , після роз`яснення йому головуючим прав, передбачених ст. ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, провину визнав.

Вислухаючи пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно зі ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди

Відповідно до 185 КУпАП наступає адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

З об`єктивної сторони дане правопорушення виражається у злісній відмові коритися законному розпорядженню, яка повинна виражатися у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень або вимог, або в непокорі, вираженій у зухвалій формі, що свідчить про прояв явної неповаги до органів і осіб, які охороняють громадський порядок.

Пленум Верховного Суду України у п. 7 постанови № 8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» роз`яснив, що згідно ст. 185 КУпАП злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, і що адміністративна відповідальність за цією статтею настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 173 КУпАП, підтверджена дослідженими судом доказами, а саме: даними, встановленими із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 221013 від 10.07.2024 за ст. 185 КУпАП, даними, встановленими із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 221012 від 10.07.2024 за ст. 173 КУпАП, рапортами поліцейських, поясненнями ОСОБА_1 , поясненнями свідка ОСОБА_2 , протоколом про адміністративне затримання АЗ №049103 від 10.07.2024 року.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 та ст. 185 КпАП України

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан. Обставино, що обтяжує покарання винного є вчинення адміністративного правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, Обставиною, що пом`якшує відповідальність винного є щире розкаяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір.

Керуючись ст. 33, ч. 1 ст. 40-1, ч. 1 ст. 173-2, ст.ст. 283, 284 Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 неоподаткованих мінімумів громадян, що складає 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави судовий збір в сумі 605,60 грн.

Роз`яснити правопорушнику, що згідно із ст.ст. 307, 308 КУпАП, у разі несплати штрафу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцем знаходженням майна. У порядку примусового виконання з правопорушника стягуються: подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Л.О. Варнавська