Справа № 758/9404/24
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Ковбасюк О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Подільського УП ГУНП у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою

АДРЕСА_2 ,

за ч.1 ст. 44 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

08.05.2024 о 23 год. 15 хв. за адресою м. Київ, вул. Олени Теліги, буд. 125, ОСОБА_1 зберігала при собі наркотичний засіб в невеликих розмірах, а саме плодове тіло грибів, що містить псилоцин, без мети збуту.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

У відповідності до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З огляду на вказані вище норми закону та відсутність клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про відкладення розгляду справи, суд вважає ОСОБА_1 належним чином повідомленою про місце і час розгляду справи, тому проводить судовий розгляд за її відсутності.

Судом також враховується практика Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини також наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (рішення «Пономарьов проти України» від 03.04.2008).

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе проводити розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 44 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за незаконне виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах.

Невеликий розмір наркотичних засобів та психотропних речовин визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, протидії їх незаконному обігу.

У пункті 20 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 26.04.2002 «Про судову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів» зазначено, що статтею 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за незаконні виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах, відповідальність за частиною першою статті 309 КК настає в разі вчинення зазначених у цій частині незаконних дій з наркотичними засобами або психотропними речовинами у розмірах, які становлять величину між верхньою межею невеликих розмірів і нижньою межею великих розмірів, зазначених у Таблицях 1 і 2.

Згідно з висновком експерта Київського НДЕКЦ № СЕ-19/111-24/31365-НЗПРАП від 29.05.2024 надана на дослідження речовина сіро-коричневого кольору є особливо небезпечними психотропними речовинами, обіг яких заборонено - плодовими тілами грибів, що містять псилоцин. У наданій на дослідження рідині, що знаходиться в ампулі з написом «Налбуфін» наркотичні засоби, психотропні речовини, прекурсори та сильнодіючі лікарські засоби не виявлено.

Маса плодових тіл грибів (в перерахунку на висушену речовину) складає 0.21 г. З постанови старшого дізнавача ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві Бойка Ярослава встановлено, що вказану речовину було передано на відповідальне зберігання до камери схову Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» плодове тіло (будь-яка частина) будь-якого виду грибів, що містить псилоцибін чи (або) псилоцин є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено (Список №2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено», Таблиця І).

Згідно з постановою старшого дізнавача ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві Бойка Ярослава від 31.05.2024 кримінальне провадження №0000428 від 08.05.2024 закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується сукупністю зібраних та безпосередньо досліджених судом доказів по справі, зокрема: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №272209 від 19.07.2024, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення; поясненнями ОСОБА_1 від 08.05.2024; висновком експерта № СЕ-19/111-24/31365-НЗПРАП від 29.05.2024; постановою про закриття кримінального провадження від 31.05.2024.

При обранні стягнення судом, у відповідності до ст. 33 КУпАП, враховується характер правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч.1 ст. 44 КУпАП, у вигляді штрафу.

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Оскільки згідно висновку експерта № № СЕ-19/111-24/31365-НЗПРАП від 29.05.2024, вилучені у ОСОБА_1 речовини, є психотропними речовинами, обіг яких заборонено - плодовими тілами грибів, що містять псилоцин, вони підлягають знищенню.

Згідно із ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ч.5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір, що дорівнює 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, із ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, 44, 283, 284 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Речові докази: речовину, яка є психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовими тілами грибів, що містять псилоцин загальною масою (в перерахунку на висушену речовину)

0.21 г, яку передано на відповідальне зберігання до камери схову Подільського УП ГУНП у

м. Києві - знищити.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Згідно ст. 308 КУпАП України у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Суддя О.О. Ковбасюк