ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/141/24

Провадження № 3/293/163/2024

13 лютого 2024 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглянув адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючої

за ч. 1 ст. 164-16 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

30.01.2024 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №130413 від 29.01.2024 відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-16 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №130413 від 29.01.2024 убачається, що гр. ОСОБА_1 29.01.2024 о 15 годині 20 хвилин в АДРЕСА_1 займалась забороненими видами господарської діяльності, а саме продажем алкогольних напоїв, етилового спирту, всупереч вимогам ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", та продала ОСОБА_2 самогон ємкістю 0,5 літрів за ціною 70 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-16 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання, призначене судом на 13.02.2024 не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення (а.с. 10).

При цьому суд бере до уваги, що ОСОБА_1 достеменно знала про складення відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить її власноручний підпис у протоколі (а.с.2).

Вирішуючи питання про розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд керується ч.1 ст.268 КУпАП, яка вказує на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Така позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст.17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд уважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 у зв`язку з чим розглядає справу у її відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як видно зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №130413 від 29.01.2024 убачається, що гр. ОСОБА_1 29.01.2024 о 15 годині 20 хвилин в АДРЕСА_1 займалась забороненими видами господарської діяльності, а саме продажем алкогольних напоїв, етилового спирту, всупереч вимогам ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", та продала ОСОБА_2 самогон ємкістю 0,5 літрів за ціною 70 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-16 КУпАП.

Диспозиція ч. 1 ст.164-16 КУпАП в редакції, чинній на момент вчинення правопорушення, передбачено відповідальність за зайняття видами господарської діяльності, щодо яких є спеціальна заборона, встановлена законом, за відсутності ознак діяння, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Отже, диспозицією вказаної норми закону встановлена адміністративна відповідальність за провадження господарської діяльності щодо якої є спеціальна заборона, встановлена законом.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" від 19.12.95 зі змінами та доповненнями, ця діяльність може здійснюватися суб`єктами підприємницької діяльності незалежно від форм власності за умови одержання спеціального дозволу (ліцензії).

Відповідно до ст. 15-3 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів" забороняється продаж алкогольних напоїв з рук та у невизначених для цього місцях торгівлі.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164-16 КУпАП, підтверджується матеріалами справи:

- протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 130413 від 29.01.2024 (а.с.2); письмовими поясненнями ОСОБА_1 яка не заперечила продаж самогону, свою вину визнала (а.с.3), поясненнями ОСОБА_2 від 29.01.2024 (а.с. 4), постановою ГБВ № 902498 від 29.01.2024 по справі про адміністративне правопорушення, якою установлено що гр. ОСОБА_2 29.01.2024 придбав 0,5 л самогону у гр. ОСОБА_1 по ціні 70 грн, за що ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 177 КУпАП та накладено стягнення в сумі 34 грн (а.с. 5); актом вилучення та знищення від 29.01.2024 (а.с.6)

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі та дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. ст.164-16 КпАП України є повністю доведеною.

Водночас, суд бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, а також беручи до уваги відсутність негативних наслідків вчиненого, що є обставинами, які пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд уважає за можливе застосувати положення ст. 22 КУпАП, звільнивши ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Згідно ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164-16 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Оскільки суд дійшов висновку про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-16 КУпАП за малозначністю та закриття провадження у справі, судовий збір не підлягає стягненню з правопорушника.

Керуючись ст. 22, ч. 1 ст. 164-16, ст.ст. 245, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-16 КУпАП.

2. Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст. 164-16 КУпАП, за ст. 22 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

3. Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-16 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ЛОСЬ