Справа № 588/1164/24
Провадження № 3/588/469/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2024 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що з надійшли з Гетьманського національного природного парку Міністерства захисту довкіллі та природних ресурсів України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кам`янка Тростянецького району Сумської області, громадянина України, з повною вищою освітою, який є членом ДФТГ, одружений, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий Тростянецьким РВ УМВС України в Сумській області 01.03.2006, РНОКПП НОМЕР_2 ,

за статтею 91 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 24.06.2024 о 12 год. 40 хв. у с. Кам`янка, кв. 9 вид. 3, на території Гетьманського національного природного парку, здійснив випасання худоби (коня), чим порушив режим функціонального зонування (зона регульованої рекреації) та пункт «е» статті 64 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у скоєному правопорушенні не визнав та пояснив, що він приїхав до річки щоб покупатися, а коня прив`язав на березі. Випасання коня не здійснював.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що він працює на посаді начальника Тростянецького ПНДВ. 24.06.2024 проводили перевірку виконання припису, складеного відносно ОСОБА_1 щодо вигону худоби із заповідної зони. Він приїхав з інспектором ОСОБА_3 та інженером з охорони тваринного світу ОСОБА_4 у заповідну зону. Він сходив перевірив територію, але худоби не було, а коли пішли по слідах, то виявили коня на території регульованої рекреації припнутим кілком до землі. Коли він зателефонував ОСОБА_1 , то останній спочатку повідомив, що припнув коня та пішов купатися, потім сказав, що ганяє інших коней у лісі, а згодом повідомив, що перебуває у м. Тростянець. Вони були там близько двох годин, але ОСОБА_1 не дочекалися.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , пояснив, що на території Гетьманського НПП був прив`язаний кінь біля річки Ворскла, де заборонено випасати худобу. Кінь бігав по колу по траві. У тому місці де був припнутий кінь була витоптана трава. Вони ходили дивилися чи немає інших коней. ОСОБА_1 телефонував ОСОБА_2 . Вони знаходилися там більше години, але ОСОБА_1 так і не підійшов.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, покази свідків та дослідивши матеріали справи, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 91 КУпАП, знайшла своє підтвердження, зважаючи на таке.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого статтею 91 КУпАП полягає у здійсненні в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Відповідно до витягу з Проекту організації території Гетьманського національного природного парку, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 31.12.2013 № 562 Гетьманський національний природний парк входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворювання та використання.

Згідно пункту 5.2.3 вказаного Проекту, який визначає режим використання, охорони та відтворення природних ресурсів у межах функціональних зон, на території заповідної зони забороняється будь-яка господарська та інша діяльність, що суперечить її цільовому призначенню, порушує природний розвиток процесів та явищ, або створює загрозу шкідливого впливу на її природні комплекси й об`єкти, в тому числі випасання худоби.

Вина ОСОБА_1 за обставин, установлених під час розгляду справи, підтверджується матеріалами справи, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 000243 від 24.06.2024, який за змістом відповідає вимогам статті 256 КУпАП і сумнівів не викликає містить всі обставини, які складають об`єктивну сторону складу правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП (а.с. 4-5); витягом з проекту організації території Гетьманського національного природного парку, затверджено наказом Мінприроди № 562 від 31.12.2013 (а.с.7-10); схемою розташування природних об`єктів (а.с.11); відеозаписом (а.с. 14); показами допитаних у судовому засіданні свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Вказані докази є належними, допустимими, такими, що узгоджуються між собою, доповнюють одне одного та є та достатніми, оскільки у своїй сукупності прямо підтверджують обставини, які підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення.

Твердження ОСОБА_1 про те, що він прив`язав коня на березі, коли пішов купатися до річки та випасання коня не здійснював, вважаю необґрунтованими та розцінюю як неналежний спосіб захисту та намагання уникнення адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, доходжу до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 91 КУпАП, зокрема, порушив вимоги режиму території та об`єктів природно-заповідного фонду.

Вирішуючи питання про накладення стягнення, відповідно до статті 33 КУпАП враховую характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який є членом ДФТГ, вину у вчиненні правопорушення не визнав, тому на ОСОБА_1 необхідно накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у визначеному в санкції ст. 91 КУпАП розмірі.

Відповідно до статті 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Тобто, зазначена норма статті передбачає право, у даному випадку суду, а не обов`язок, вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди.

Таким чином, у відповідності до ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, слід вирішувати в порядку цивільного судочинства.

У зв`язку з накладенням адміністративного стягнення відповідно до статті 40-1 КУпАП вважаю за необхідне стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп. у дохід держави.

На підставі викладеного та керуючись статтями 33, 34, 40, 40-1, 91, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 91 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десять) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) грн.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп. у дохід держави.

Згідно з частиною 2 статті 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного судом.

Постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня винесення постанови. У разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Огієнко