Справа № 727/335/24
Провадження № 3/727/286/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду м.Чернівці Одовічен Я.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КпАП України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м.Чернівці надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173 КпАП України.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 26.12.2023 року серії ВАД №352153, 15.12.2023 року близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_2 , перебуваючи в м.Чернівці по вул.Горіхівська, 17г, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України.

ОСОБА_2 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не визнала. Пояснила суду, що її батько помер рік тому. ОСОБА_3 була другою дружиною батька. У 2016 році батьком було складено заповіт на її користь. Однак, після смерті батька вона не має можливості оформити спадщину, оскільки ОСОБА_3 не допускає її до приміщення для отримання відповідних документів. Того дня вона прийшла разом із бабусею до ОСОБА_3 для отримання документів на будинок, однак остання відмовилась її допустити до будинку, у зв`язку із чим між ними дійсно виник конфлікт. При цьому, вона нецензурною лайкою не висловлювалась та громадський порядок не порушувала.

Також зазначила, що на розгляді в Шевченківському районному суді м.Чернівці перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до неї щодо спадщини, яка залишилася після смерті її батька.

Потерпіла ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2 та дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Положення ч.ч.1, 2 ст.7 КпАП України передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч.1 ст.9 КпАП України адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст.251 КпАП України встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст.256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Диспозиція ст.173 КпАП України правопорушення передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КпАП України є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КпАП України є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Обов`язковою ознакою дрібного хуліганства є його наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що ОСОБА_2 , 15.12.2023 року перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 .

На підтвердження того, що ОСОБА_2 15.12.2023 року висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , представником потерпілої було надано два відеозаписи, які були здійсненні з приміщення будинку. Вказані відеозаписи досліджені судом. Одне відео, тривалістю 00 хв. 55 сек., на якому зафіксовано як ОСОБА_2 , її бабуся, потерпіла ОСОБА_3 та двоє працівників поліції перебувають на подвір`ї будинку. На відео не чути про що вони спілкуються між собою.

Друге відео, тривалістю 02 хв. 34 сек., на якому зафіксовано, як бабуся ОСОБА_1 перебуває біля воріт, а сама ОСОБА_1 стоїть біля другого будинку на подвір`ї. Однак, через погану видимість неможливо зрозуміти, що саме робить остання.

Будь-яких висловлювань нецензурною лайкою на відео не зафіксовано, як і не зафіксовано фактів грубого порушення громадського порядку ОСОБА_1 .

Також, суд зазначає, що відповідно до копії заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Соловйовою Є.А. 24.05.2016 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заповів усе своє майно, на яке має право, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, пояснення ОСОБА_1 , надані суду, повністю узгоджуються із дослідженими судом доказами.

З матеріалів справи не вбачається вчинення ОСОБА_2 дій, що порушують громадський порядок, будь-яких доказів на підтвердження вказаної обставини, до матеріалів справи долучено не було, свідки правопорушення не встановлені, а тому суд приходить до висновку, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст.129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст.62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до п.43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з п.1 ст.247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки дії ОСОБА_2 зазначені у протоколі про адміністративні правопорушення, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, суд вважає, що винуватість ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена поза розумним сумнівом, у зв`язку із чим провадження у даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу та події адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.62 КУ, ст. 173, 251, 256, 280, 283-285 КпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5 за ст.173 КпАП України закрити у зв`язку із відсутністю події та складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана протягом десяти днів з дня винесення постанови до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Чернівці.

Суддя Одовічен Я.В.