Справа № 182/978/24
Провадження № 3/0182/668/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.03.2024 м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Клименко І. В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов зі Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , (відомості стосовно року народження, зареєстрованого та фактичного місця проживання відсутні), генерального директора ТОВ «Агропроінвест 08», РНОКПП НОМЕР_1 , за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 9/32-00-04-04-01-08 від 09.01.2024, за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Агропроінвест 08» (, юридична та фактична адреса: вул. Центральна, 15 с. Першотравневе Нікопольський район, Дніпропетровська область) встановлено, що генеральний директор ОСОБА_1 вчинив правопорушення:

- абз. а) п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 з урахуванням норм п. 44.1 ст. 44, ст. 201 Податкового кодексу України, що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за вересень 2023 року у розмірі 226 960,00 грн.

Вищезазначене призвело до порушення:

-п. 200.1 абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню за вересень 2023 року у розмірі 199 610,00 грн.;

-п. 200.1 абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується 27 350,00 грн.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду 07.03.2024 не з`явився.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ч. 1 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За правилами ст. 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Приписами ст. 251 КУпАП визначено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП встановлює, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 9/32-00-04-04-01-08 від 09.01.2024 вбачається, що ОСОБА_1 звинувачується у вчинені правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме у тому, що він, будучи посадовою особою, а саме генеральним директором ТОВ «Агропроінвест 08», вчинив правопорушення:

-абз. а) п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 з урахуванням норм п. 44.1 ст. 44, ст. 201 Податкового кодексу України, що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за вересень 2023 року у розмірі 226 960,00 грн.

-Вищезазначене призвело до порушення:

-п. 200.1 абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню за вересень 2023 року у розмірі 199 610,00 грн.;

-п. 200.1 абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується 27 350,00 грн.

Ст. 256 КУпАП встановлені вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення, як документа, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів. Зокрема, у протоколі зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Однак, складений 9 січня 2024 року відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення № 9/32-00-04-04-01-08 не відповідає вищезазначеним вимогам закону, оскільки в ньому не зазначено конкретну суть адміністративного правопорушення, фактично не зазначено об`єктивної сторони правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, її складові не розкриті.

Посадовою особою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не зазначено, які конкретно порушення ведення податкового обліку допустив генеральний директор ТОВ «Агропроінвест 08», не зазначені конкретні дії чи бездіяльність, які полягають в порушенні чи нездійсненні ним передбачених законодавством правил ведення податкового обліку, а лише перераховані пункти Податкового кодексу України, порушення яких інкриміновано ОСОБА_1 , із посиланням на акт перевірки від 18 грудня 2023 року, доданого до протоколу.

Відсутність у протоколі відомостей щодо конкретних дій чи бездіяльності ОСОБА_1 у відповідності з його діяннями, які викладені у диспозиції ч. 1 ст. 163 КУпАП, з огляду на долучений до протоколу акт перевірки як доказ, унеможливлює встановлення фактичних обставин вчиненого адміністративного правопорушення та наявність у його діях складу, а саме об`єктивної сторони інкримінованого правопорушення.

Відповідно до статті 251 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є доказом, в якому містяться фактичні дані про вчинення особою адміністративного правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення.

Разом з тим, розгляд судом справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи, відносно якої складено протокол в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

В даному випадку в змісті протоколу наведено перелік законодавчих актів, які були порушено, та наслідки, що наступили, але не вказано, які ж дії (бездіяльність) було вчинено. Перелік статей нормативних актів не замінює необхідності викладення обставин вчинення правопорушення, які орган (посадова особа), уповноважений розглядати протокол, не повинен сам відшуковувати і трактувати довільно. Посилання в протоколі про адміністративне правопорушення на акт перевірки, в якому зазначено допущені порушення податкового законодавства та розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення суперечить вимогам КУпАП, а саме обвинувачення, висунуте в такому протоколі, є неконкретним та позбавляє можливості ефективно захищатися від нього.

Крім того, відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 8 вересня 2020 року у справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» від 09.06.2011, заява № 16347/02 та «Малофєєва проти росії» від 30.05.2013, заява № 36673/04).

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 є неналежним та недопустимим доказом по справі, як такий що не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому фактично не викладена суть адміністративного правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп /2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і на закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У своєму рішенні у справі «Аллене де Рібемон проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом допустимими та достовірними доказами, у зв`язку із чим вважає за необхідне провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення і набирає чинності після закінчення строку на оскарження.

Суддя: І. В. Клименко