ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/91/24 Головуючий І інстанції -
Провадження № 33/818/1143/24 Маньковська О.О.
Категорія: ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП Доповідач Кружиліна О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ - Кружиліної О.А.,

за участю секретаря - Михайлюка А.В.,

прокурора - Кубах М.А.,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

захисника - Халабурдіна С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 адвоката Халабурдіна Святослава Володимировича на постанову судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 червня 2024 року у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Постановою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 червня 2024 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, статті 172-7 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення:

-за частиною 1 статті 172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 1 700 грн;

-за частиною 2 стаття 172-7 КУПАП у виді штрафу в розмірі 3 400 грн.

Відповідно до статті 36 КУпАП призначено ОСОБА_1 остаточне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 400 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605,60 грн.

Не погодившись з постановою судді, захисник ОСОБА_1 адвокат Халабурдін С.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову судді та закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги, захисник посилається на не з`ясування суддею всіх обставин по справі та не надання їм належної оцінки, дійшовши необґрунтованих висновків та таких, що суперечать фактичним обставинам справи.

Звертає увагу, що клопотання про преміювання директора, ОСОБА_1 подано за клопотанням представників трудового колективу КНП ХОР «ОДІКЛ» від 14 квітня 2024 року, та у зазначеному клопотанні викладено пропозицію щодо розміру премії одного посадового окладу.

Вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не визначала на власний розсуд премію директору, а лише підготувала відповідне клопотання від імені представників підприємства. Розмір запропонованої премії визначався виходячи із фонду економії заробітної плати за конкретний період, остаточне рішення приймалось на засіданні ППО ОДІКЛ.

В подальшому, ОСОБА_1 було подано звернення від 18 квітня 2023 року № 225 до Голови Харківської обласної ради з проханням надати згоду на преміювання директора за перший квартал в розмірі посадового окладу в межах фонду заробітної плати, яке 05 травня 2023 року погоджено Харківською обласною радою.

Отже, рішення про преміювання директора КНП ХОР «ОДІКЛ» прийнято обласною радою.

За вказаних обставин, захисник вважає, що ОСОБА_1 , як заступник директора з економічних питань КНП ХОР «ОДІКЛ» не приймала жодних рішень щодо преміювання директора підприємства.

Дослідивши матеріали справи, відповідно до вимог частини 7 статті 294 КУпАП, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , її захисника адвоката Халабурдіна С.В., які апеляційну скаргу підтримали, просили її задовольнити, прокурора Кубах М.А., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Визнаючи винною та накладаючи на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, суддя виходив з того, що ОСОБА_1 не виконала вимоги пункту 2 та пункту 3 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», у зв?язку з чим вчинила адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені частиною 1 статті 172-7 КУпАП, а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та частини 2 статті 172-7 КУпАП, а саме: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Апеляційний суд з таким висновком судді не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно із статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 172-7 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП встановлена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до примітки до статті 172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до підпункту «а» пункту 2, частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини 1 цієї статті, віднесені до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції», крім іншого, встановлено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Складаючи проколи про адміністративні правопорушення оперуповноважений 7-го управління (з обслуговування Харківської області) Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України зазначив, що ОСОБА_1 , будучи заступником директора з економічних питань Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча інфекційна клінічна лікарня» (далі- Підприємство), будучи, згідно з підпунктом «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб?єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, на власну користь, всупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, у порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням розміру премії директору Підприємства ОСОБА_2 , у якого знаходиться у прямому підпорядкуванні, підписанням і поданням Профспілковому комітету первинної профспілкової організації Підприємства (далі Профком) клопотання від 14 квітня 2023 року, не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника, a caмe: директора Підприємства ОСОБА_2 , про реальний конфлікт інтересів, чим вчинила правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУПАП, та перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів вчинила дії, а саме: визначила на власний розсуд розмір премії (один посадовий оклад) директору Підприємства ОСОБА_2 , y якого перебуває у прямому підпорядкуванні, підписала клопотання від 14 квітня 2023 року та подала це клопотання Профспілковому комітету первинної профспілкової організації Підприємства, чим вчинила правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що 14.04.2023 року ОСОБА_1 звернулася з клопотанням до голови ППО ОДІКЛ про преміювання директора ОСОБА_2 за 1 квартал 2023 року у розмірі одного посадового окладу в межах фонду заробітної плати.

З витягу протоколу засідання ППО ОДІКЛ № 4 від 14.04.2024 вбачається, що профком постановив рішенням ПК надати згоду на преміювання директора ОСОБА_2 за 1 квартал 2023 року у розмірі одного посадового окладу в межах фонду заробітної плати.

Положеннями пункту 1.6 Умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України від 05 жовтня 2005 року № 308/519, визначено, що преміювання керівників закладів, установ, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Згідно примітки до статті 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься у частині 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко встановити, що: а) приватний інтерес наявний; б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням; в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Частина 2 статті 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Вирішуючи питання про наявності або відсутності у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, за обставин викладених в протоколах про адміністративні правопорушення, апеляційний суд виходить з встановлених судовим розглядом обставин та відповідних норм діючого законодавства.

У протоколах про адміністративні правопорушення зазначено, що приватний інтерес ОСОБА_1 зумовлений відносинами прямого підпорядкування та полягав у тому, що у разі визначення розміру премії директору Підприємства ОСОБА_2 , підписання та подання Профкому відповідного клопотання, вона зможе розраховувати на додаткове матеріальне заохочення з боку директора, який визначає розмір премії їй, як заступника директора з економічних питань Підприємства.

Судовим розглядом встановлено, що заступник директор з економічних питань ОСОБА_1 та Голова Профспілки звернулася до голови Харківської обласної ради з заявою від 18.04.2023 № 225, де просили надати згоду на преміювання директора КНП ХОР «ОДІКЛ» ОСОБА_2 за 1 квартал 2023 року в розмірі посадового окладу в межах фонду заробітної плати.

05 травня 2023 року Головою обласної рада Єгоровою-Луценко Т. повідомлено КНП ХОР «ОДІКЛ» про погодження обласною радою виплати премії директору КНП ХОР «ОДІКЛ» ОСОБА_2 за результатами роботи у 1 кварталі 2023 року у розмірі 100 % посадового окладу в межах фонду заробітної плати.

З огляду на викладене, на переконання суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 обіймаючи посаду заступника директора з економічних питань КНП ХОР «ОДІКЛ» не мала можливості будь-яким чином вплинути на розмір премії директора КНП ХОР «ОДІКЛ» ОСОБА_2 , з огляду на те, що такий розмір був погоджений рішенням ППО ОДІКЛ № 4 від 14.04.2024, та в подальшому погоджений обласною радою, що виключає у даному випадку наявність реального конфлікту інтересів.

Разом з цим, сам факт підписання ОСОБА_1 спільно з головою профспілки листа на погодження преміювання не може свідчити про вчинення нею дій, спрямованих на прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки прийняття рішення про нарахування і виплату премії не відноситься до її компетенції, крім того повноважень призначати премію у директора з економічних питань КНП ХОР «ОДІКЛ» не має, такі рішення погоджує Профспілка та обласна рада.

У зв`язку із наведеним, апеляційний суд дійшов висновку, що у ОСОБА_1 за обставин, викладених у складених щодо неї протоколах про адміністративні правопорушення за статтею 172-7 КУпАП, відсутній реальний конфлікт інтересів зумовлений особистим майновим інтересом у вигляді додаткового матеріального заохочення з боку директора, який визначає розмір премії їй, як заступника директора з економічних питань Підприємства, оскільки розмірі премії був погоджений Харківською обласною радою, що виключає у даному випадку наявність реального конфлікту інтересів, або вчинення дій в умовах такого конфлікту.

З врахуванням викладеного, апеляційний суд за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 червня 2024 року, відповідно до пункту 3 частини 8 статті 294 КУпАП скасовує постанову та приймає нову постанову про закриття провадження у справі стосовно ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

Керуючись статтями 1, 7, 172-7, 245, 247, 254-256, 268, 271, 278-280, 284, 294-296 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 адвоката Халабурдіна Святослава Володимировича задовольнити.

Постанову судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 червня 2024 року скасувати та прийняти нову постанову.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду О.А. Кружиліна