Справа № 523/1674/24
Номер провадження 3/523/1146/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" лютого 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Далеко К.О., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від ВП № 3 ОРУП №1 ГУ НП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого, яка зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1732 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.01.2024р поліцейським Савранським В.В. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 015785, згідно якого 01.12.2023 року близько 20:00 год гр. ОСОБА_1 знаходячись за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив конфлікт в ході якого ображав нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим вчинив домашнє насильство відносно колишньої дружини ОСОБА_2 .

У судовому засідання ОСОБА_1 вину у скоєнні правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП не визнавта пояснив, що заява подана його колишньою дружиною гр. ОСОБА_2 до відділу поліції за для того щоб висилити його з квартири за яку між ними йдеться спір про поділ майна у суді. Іноді між ними трапляються конфлікти, але вони виникають на побутовому грунті є обоюдними та словесними. ОСОБА_2 в ході конфліктів погрожує йому своїми знайомим. Судом його роз`ясненні права відповідно до ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.1 та 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення здійснюється за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про те, що він 01.12.2023 року близько 20:00 год знаходячись за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив конфлікт в ході якого ображав нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою гр. ОСОБА_2 , чим вчинив домашнє насильство.

З пояснень ОСОБА_1 , останній не підтвердив викладених гр. ОСОБА_2 в заяві та письмових поясненнях обставини, зазначив, що іноді конфлікти між ними виникають, але є обоюдними та словесними. Гр. ОСОБА_2 в ході даних конфліктів погрожує йому розправою через своїх знайомих. Написана до відділу поліції заява, здійсненна навмисно за для того щоб висилити його з квартири.

Згідно статті 251 КУпАП на співробітників поліції, як на осіб, що в силу статті 255 КУпАП уповноважені на складання протоколів про адміністративні правопорушення, зокрема, за статтею 173-2 КУпАП, покладено імперативний обов`язок щодо збирання доказів, які в силу системного аналізу вимог статей 251 та 256 КУпАП мають бути додані до протоколу та/або посилання на які повинні міститися в самому протоколі.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства поліцейські надали протокол про адміністративне правопорушення ВАД № 015785 від 25.01.2024р у відношенні ОСОБА_1 , протокол про прийняття заяви ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 однак дані докази в своїй сукупності не встановлюють наявність у ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

Крім того, до наданих матеріалів додано письмові пояснення сусідки гр. ОСОБА_3 з яких не вбачається чи була вона свідком події яка вказана у протоколі.

Із письмових пояснень ОСОБА_2 , наданих під-час складання протоколу, встановлено, що вона являється колишньою дружиною ОСОБА_1 та взаємовиключно описує ті чи інші обставини свого спілкування із ОСОБА_1 .

В сукупності ці обставини породжують в судді сумніви щодо доведеності вини ОСОБА_1 та наявності в його діях складу правопорушення.

Суд має обґрунтувати свої висновки лише доказами, які є достатньо переконливими, чітко сформульованими, тобто такими, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості (ст. 62 Конституції України).

Згідно ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЕСПЛ у справі «Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшуковувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)» (справи «Малофєєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 року та «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи слід тлумачити на її користь, взаємовиключність та суперечливість однин одному пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а матеріали справи не містять достатніх та допустимих доказів того, чи взагалі 01.12.2023 року ОСОБА_1 вчиняв дії, вказані в протоколі, суд доходить висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП, а тому провадження в адміністративній справі підлягає закриттю з підстав п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись статтями 247,284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1732 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя К.О. Далеко