Справа № 715/806/24
Провадження № 3/715/388/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.03.2024 селище Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Григорчак Ю.П., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділення поліції №5 (смт. Глибока) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

05 березня 2024 року о 20 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на подвір`ї колишньої невістки в АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство, а саме виражалася нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про місце та час розгляду справи, не подавала жодних клопотань у даній справі.

Враховуючи вище зазначені правові норми, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що вона є донькою ОСОБА_1 05 березня 2024 року вона та її мама поверталися додому. Проходячи повз подвір`я ОСОБА_2 , її мати вирішила запитати у ОСОБА_2 , чому вона надсилає їй повідомлення в приватні повідомлення в месенджері, однак мати в сторону ОСОБА_2 не висловлювалася нецензурними словами.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 05 березня 224 року близько 20 год. 30 хв. до неї додому прийшла ОСОБА_1 , яка була з явними ознаками алкогольного сп`яніння, почала вчиняти конфлікт, погрожувати їй фізичною розправою та виражатися в її сторону нецензурною лайкою. У зв`язку із поведінкою ОСОБА_1 її неповнолітній син викликав поліцію, оскільки перелякався за її безпеку та здоров`я. На підтвердження показів надала суду відеозапис події, на якому зафіксована їхня розмова.

Згідно положень ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи підлягає особа адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. За змістом ст. 173 КУпАП під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В дослідженому в судовому засіданні відеозаписі зафіксована розмова ОСОБА_1 з ОСОБА_2 , під час розмови ОСОБА_1 поводиться агресивно, погрожує ОСОБА_2 та виражається в її сторону нецензурною лайкою. Ці події відбуваються в присутності інших людей та неповнолітні діти.

Вислухавши пояснення свідка та потерпілої особи, дослідивши матеріали справи, а саме протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №139520 від 05 березня 2024 року, рапорт про реєстрацію події в ЄО за №847, протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, письмові пояснення ОСОБА_2 , вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення відповідно до вимог ст.33 КУпАП враховую всі обставини справи, особу яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь вини та майновий стан. Вважаю, що для виховання даної особи необхідно призначити стягнення у виді адміністративного штрафу.

Згідно ст.40-1 КУпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI у редакції від 01.01.2024 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року. Станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

У разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з порушника підлягає стягненню 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 605,60 грн. (З розрахунку 0,2*3028,00=605,60).

На підставі ст.173 КУпАП, керуючись ст.ст. 33,252,283-285,287 КУпАП та ст.4 Закону України «Про судовий збір»,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на неї стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень, 60 копійок в доход держави.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: