ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/2490/24 Справа № 227/2358/24 Суддя у 1-й інстанції - Любчик В.М. Суддя у 2-й інстанції - Куракова В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м.Кривий Ріг

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду Куракова В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 та адвоката Гос В.В. на постанову Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17.09.2024 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Добропілля, громадянку України, працюючу в ПП «Рачинська», яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1

визнано винною за ч. 3 ст. 156 КУпАП та накладено стягнення у розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6 800 грн. з конфіскацією предметів торгівлі в дохід держави, -

УСТАНОВИЛА:

Судом першої інстанції встановлено, що 26.07.2024 року приблизно о 10.30 год. гр. ОСОБА_1 на ринку «Прогрес» по вул. І.Франка в м. Добропілля здійснювала торгівлю горілкою за ціною 100,00 грн. за 0,5 л, чим порушила п. 7 ч. 2 ст. 15-3 Закону України № 481/95-ВР, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 156 КУпАП

Постановою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17.09.2024 року ОСОБА_1 визнано винною за ч. 3 ст. 156 КУпАП та накладено стягнення у розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6 800 грн. з конфіскацією предметів торгівлі в дохід держави.

На зазначену постанову ОСОБА_1 та адвокат Гос В.В.подали апеляційну скаргу, в якій вказують, що постанова суду незаконна та підлягає скасуванню. Зауважують, що в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано конкретну норму Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального». Просять постанову суду скасувати та постановити нову, якою провадження у справі закрити, вилучені предмети торгівлі повернути власнику.

Адвокат Гос В.В. надав заяву, в якій просив провести апеляційний розгляд за відсутності його та ОСОБА_1 , підтримав апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Під час розгляду справи судом не встановлено яких-небудь даних, які би давали підстави вважати, що працівники поліції, які виявили факт продажу спиртних напоїв ОСОБА_1 та склали щодо неї протокол про адміністративне правопорушення за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, були упередженими при складанні такого протоколу, що в них були підстави для фальсифікації протоколу чи обмови ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, а також про їх зацікавленість в результатах розгляду справи, на підтвердження таких даних відсутні будь-які належні докази як у матеріалах справи, так їх і не додано до апеляційної скарги.

Водночас, апеляційним судом не встановлено і будь-яких фактів застосування щодо ОСОБА_1 незаконних методів, які би призвели до визнання нею вини та підписання протоколу про адміністративне правопорушення та інших документів, які містяться у матеріалах справи.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення чітко вбачається суть інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, яке за своїм змістом чітко відповідає диспозиції ч. 3 ст. 156 КУпАП, яка встановлює відповідальність за торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Тобто, норма ч. 3 ст. 156 КУпАП є самостійною, такою що називає та в повній мірі описує правопорушення.

А тому не зазначення чи не вірне зазначення конкретного пункту ст. 15-3 Закону України № 481/95-ВР, який був порушений ОСОБА_1 не тягне визнання такого протоколу недопустимим доказом по справі.

Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд та Європейський суд з прав людини неодноразово зазначали, що не може бути скасовано правильне по суті рішення та відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму. Рішення може бути скасоване лише для виправлення істотної помилки. Пуризм у загальноприйнятому розумінні є надмірним прагненням до чистоти, переваги форми над змістом.

Не кожен дефект певного адміністративного акту, яким є також протокол про адміністративне правопорушення, робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Таких принципів дотримується Європейський суд з прав людини, який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий».

Тому, скасування певного акту з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 156 КУпАП, за своїм характером є суспільно небезпечним проступком у галузі торгівлі та громадського харчування, оскільки може створювати підвищену небезпеку для громадян і може призвести до тяжких непоправних наслідків.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, а доводи, наведені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, оскільки є необґрунтованими, спростовуються матеріалами справи та ґрунтуються на власному тлумаченні норм права.

Зазначений висновок суду також відповідає завданням КУпАП, яким є зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

У відповідності до ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та адвоката Гос В.В. залишити без задоволення.

Постанову Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 17.09.2024 року відносно ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куракова