ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М., розглянув матеріали, які надійшли з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. ст.178 ч.1, 173 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в:

12.08.2024 близько 00 год. 16 хв. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою м.Житомир, вул. Івана Мазепи, 150, перебувала в стані алкогольного сп`яніння, внаслідок вживання алкогольного напою, а саме «Горілки» міцністю 40%, перебуваючи в громадському місці.

Крім того, 12.08.2024 о 00 год. 16 хв. ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці за адресою м.Житомир, вул. Івана Мазепи, 135, пошкодила лобове скло т/з марки « Chery Amulet» д.н.з. НОМЕР_2 . Власником якого являється ОСОБА_2 , чим завдано матеріальної шкоди та порушила своїми діями громадський порядок та спокій громадян.

Оскільки справи стосуються однієї особи, справи підлягають об`єднанню.

В судові засідання ОСОБА_1 та її матір ОСОБА_3 не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. ОСОБА_1 достеменно знала про складення відносно неї протоколів про адміністративні правопорушення, та розгляд їх судом, про що засвідчила власним підписом у протоколі (а.с.1). Крім того судом відправлено смс-повістку на мобільний номер останньої, яку згідно довідки про доставку ОСОБА_1 в останнє отримала 29.08.2024.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Незважаючи на викладене, у судові засідання не з`являлася, будь-яких заяв та клопотань не подавала, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності не зверталася.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними првами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необгрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 та її законного представника в судові засідання неповажними і розцінює їх неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 178 ч.1 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, по епізоду ст. 173 КУпАП: протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД №112971 від 15.08.2024; рапортом на лінію 102, з якого вбачається, що 12.08.2024 надійшло звернення від ОСОБА_2 про те, що 12.08.2024 о 00 год. 17 хв. за адресою м.Житомир, вул. Івана Мазепи, 135, неповнолітня сусідка 16 років, каменем, розбила скло в т/з « Chery Amulet» д.н.з. НОМЕР_2 та побігла до дому в буд.№150; письмовим зверненням ОСОБА_2 на адресу відділу поліції, де остання просить прийняти міри відносно сусідки ОСОБА_1 , яка пошкодила її т/з, кинувши каменем у водійське вікно; письмовими поясненнями ОСОБА_2 ; фото із зображенням пошкодженого вікна біля водійського сидіння т/з; письмовими поясненнями ОСОБА_1 де остання підтвердила факт того, що дійсно в дворі будинку за адресою АДРЕСА_2 кинула каменем в автомобіль, який належить сусідці ОСОБА_2 ; по епізоду ст.178 ч.1 КУпАП: протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД №112970 від 15.08.2024.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.ст. 178 ч.1, 173 КУпАП, а саме розпивання слабоалкогольних напоїв в громадському місці та вчинення дрібного хуліганства.

Відповідно до вимог ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 13 КУпАП у разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені ст. 24-1 цього Кодексу.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, вік, майновий стан, наявність обставин, які пом`якшують стягнення: вчинення правопорушення у непоновлітньому віці, вчинення правопорушення вперше та відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд приходить до висновку, що до неї можливо застосувати заходи впливу, що застосовуються до неповнолітніх, передбачені ст. 24-1 КУпАП у виді попередження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24-1, 283, 284, КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Об`єднати в одне провадження справи № 295/12497/24, 295/12500/24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.ст. 173, 178 ч.1 КУпАП ОСОБА_1 .

Об`єднаній справі присвоїти № 295/12497/24.

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 178 ч.1 КУпАП та застосувати до заходи впливу у виді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя С.М.Костенко

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.