Справа № 504/4707/23
Номер провадження 3/504/45/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.01.2024смт.Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Вінська Н.В. розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянина України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.3 ст.173-4, ч.3 ст.184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

12 жовтня 2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є учасником освітнього процесу, у приміщенні Доброславського ліцею, допустила систематичне здійснювання булінгу(цькування) сином ОСОБА_2 , що полягало у психологічному насильстві, а саме приниженні честі та гідності неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , висловлюванні нецензурною лайкою у присутності учнів, внаслідок чого могла бути завдана шкода їх психологічному здоров`ю, вчинене кваліфіковано за ч.3 ст.173-4 КУпАП.

Крім того, 12 жовтня 2023 року приблизно о 17:22 за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 ухилилась від виконання своїх батьківських обов`язків щодо виховання свого неповнолітнього сина, який виражався нецензурною лайкою відносно неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 чим порушив громадський порядок та вчинив дрібне хуліганство тобто адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене за ч.3 ст.184 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судову засідання не з`явилась будучи повідомленою про його дату та час своєчасно та належним чином. У протоколах наданих на розгляд суду в графі для пояснень висловила свою згоду із інкримінованими їй правопорушеннями.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти вмотивоване законне рішення.

Частиною 3 ст.184 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу. Тобто, за змістом цієї статті на батьків покладена відповідальність в разі вчинення неповнолітніми адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено КУпАП.

Згідно ч.3 ст.173-4 КУпАП адміністративна відповідальність настає за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років та покладається на батьків або осіб, які їх замінюють.

Так, диспозиція ч.1 ст.173-4 КУпАП встановлює відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

При цьому, булінг може проявлятись у вигляді психологічного тиску (образи, приниження, погрози, ігнорування тощо) та фізичних знущань (удари, поштовхи, принизливий фізичний контакт, побиття та інше). Фізичне шкільне цькування умисні штовхання, пирхання, стусани, удари, нанесення побоїв, тілесних ушкоджень та інше. Психологічне цькування - насильство, пов`язане з дією на психіку, що наносить психологічну травму шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість. До цієї форми цькування можна віднести: вербальне цькування, де знаряддям слугує голос (образливе ім`я, з яким постійно звертаються до жертви, обзивання, дражніння, зведення наклепів, поширення образливих чуток та ін.); образливі жести або дії (наприклад, плювки в жертву або в її напрямку); залякування (використання агресивної мови тіла й інтонації голосу для змушення дитини робити чи не робити щось), та інше.

Відповідно до п.3-1 ст.1 Закону України "Про освіту" типовими ознаками булінгу (цькування) є систематичність (повторюваність) діяння. Булінг (цькування) - це діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (п. 3-1 ч. 1 ст. 3 цього Закону), а також зазначені типові ознаки булінгу, а саме, систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності), а також дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про охорону дитинства» кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканність та захист гідності. Дисципліна і порядок у сім`ї, навчальних та інших дитячих закладах мають забезпечуватися на принципах, що ґрунтуються на взаємоповазі, справедливості і виключаютъ приниження честі та гідності дитини.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується прямим умислом. Мотивом даного правопорушення може бути, як особиста неприязнь до потерпілого так і бажання самоутвердитися у суспільстві чи у будь-якій суспільній групі. Метою цього адміністративного правопорушення є завдання чи можливість завдання потерпілому фізичної чи психологічної шкоди.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім визнання ОСОБА_1 вини у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.3 ст.173-4, ч.3 ст.184 КУпАП, така доведена матеріалами справи, зокрема даними, що містяться у: протоколах про адміністративні правопорушення серії ВАВ №559802 та серії ВАВ №559803 від 19.10.2023 року; рапорті працівника поліції від 11.10.2023 року зареєстрований за №4082, листом директора Опорного закладу освіти «Доброславський ліцей» від 16.10.2023 року, доповідною класного керівника ОСОБА_4 , поясненнями ОСОБА_5 від 11.10.2023 року, заявою ОСОБА_6 від 12.10.2023 року, поясненнями ОСОБА_1 від 19.10.2023 року, протоколом №2 засідання ради профілактики правопорушень Опорного закладу освіти «Доброславський ліцей». про те, що в ході виконання матеріалів, які зареєстровані в ІТС «Інформаційний.

Вказані докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому судом приймаються до уваги. На думку суду, такі докази підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді даної справи.

Таким чином, аналізуючи досліджені докази та оцінюючи встановлені обставини в їх сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративних правопорушень, передбачених: ч.3 ст.173-4 КУпАП, оскільки її неповнолітній син ОСОБА_2 вчинив дії, передбачені частиною першою цієї статті - булінг (цькування), які полягали у психологічному та фізичному насильстві щодо неповнолітньої особи, внаслідок чого могла бути і була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілої; ч.3 ст.184 КУпАП, тобто вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу, а тому її слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення у відповідності до ст.36 КУпАП України, в межах санкції статті, встановленої за більш серйозне правопорушення.

При накладенні адміністративного стягнення, приймаючи до уваги характер вчинених правопорушень, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ступінь вини, відсутність обставин, які обтяжують чи пом`якшують відповідальність за адміністративні правопорушення, а також з метою виховання ОСОБА_2 та запобігання вчинення нових правопорушень, вважаю, що на останню слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу.

Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку накладено стягнення. Тому, у відповідності до п.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір», з правопорушника слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 36, 38, 173-4, 184, 247,266, 280, 282, 283, 284 КУпАП, суддя, -,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.3 ст.173-4, ч.3 ст.184 Кодексу України про адміністративні правопорушення і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір в розмірі 605,60 грн. в дохід держави.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення та на неї може бути внесено подання прокурора у той же строк.

Постанова підлягає зверненню до виконання на протязі трьох місяців з дня її ухвалення.

Суддя Н. В. Вінська