Справа № 645/4361/24
Провадження № 3/645/1423/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Спесивцев О.В., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходяться адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095037 від 26.06.2024, ОСОБА_1 за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , не приділила достатньої уваги вихованню своєї доньки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: 31.05.2024 о 21:03 год. та 12.06.2024 о 20:33 знаходилась у стані алкогольного сп`яніння, внаслідок чого не могла у повному обсязі приділяти достатньої уваги вихованню своєї малолітньої доньки.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 184 КУпАП.

Крім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №095038 від 26.06.2024, ОСОБА_1 за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ухиляється від виконання передбачених ст. 150 СК України обов`язків щодо забезпечення необхідних санітарно-побутових умов проживання своєї малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого могла бути завдана шкода фізичному та психічному здоров`ю дитини.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 184 КУпАП.

Постановою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.08.2024 справа №645/4361/24, провадження № 3/645/1423/24 та справа № 645/4362/24, провадження №3/645/1424/24 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 184 КУпАП, об`єднані в одне провадження та присвоєно їм номер справи № 645/4361/24, провадження № 3/645/1423/24.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про призначені на 07.08.2024 року та 27.08.2024 року судові засідання повідомлявлася судовими повістками відправленими рекомендованими листами з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця проживання, зазначену в протоколі ( АДРЕСА_2 ), але на адресу суду повернулися конверти з судовими повістками.

У протоколах про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 зазначено, що справа буде розглядатись у Фрунзенському районному суді м. Харкова. Протокол був підписаний ОСОБА_1 особисто та не містить будь-яких заперечень щодо місця проживання.

Клопотань про відкладення розгляду справи від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута у відсутність правопорушника, якщо він був своєчасно повідомлений про день та час розгляду справи.

Конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989 року).

У рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідно до яких справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади, а непонесення відповідальності за скоєне правопорушення дискредитує державу та руйнує моральні цінності суспільства.

За таких обставин, оскільки ОСОБА_1 була обізнана про те, що справа про адміністративне правопорушення щодо неї буде розглядатись у Фрунзенському районному суді м. Харкова, судом направлялись судові повістки за адресою зазначеною в протоколі про адміністративне правопорушення, який був підписаний нею особисто та не містить будь-яких заперечень щодо місця проживання, проте поштові конверти повернулися без вручення, враховуючи, що згідно положень ст. 268 КУпАП інкриміноване адміністративне правопорушення не відноситься до правопорушень, за яким присутність у судовому засіданні особи є обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи ОСОБА_1 .

Дослідивши письмові матеріали, проаналізувавши надані докази в їх сукупності, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст. ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 184 КУпАП, відповідальність за цим законом настає в разі ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 184 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів неповнолітніх. Об`єктивна сторона відповідного правопорушення, полягає в ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. Суб`єктивна сторона вказаного правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

Факт правопорушень підтверджується: протоколами про адміністративні правопорушення серії ВАД № 095037 від 26.06.2024, серії ВАД № 095038 від 26.06.2024; копіями рапортів старшого інспектора Харківського РУП №2 ВП №2 ГУНП в Харківський області від 31.05.2024 та від 12.06.2024; копією акту обстеження умов проживання від 16.10.2023 з копіями фотознімків долучених до нього; копією пояснень ОСОБА_1 , копією свідоцтва про народження на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копією постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП від 22.11.2023.

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин.

Згідно зі ст. ст. 34, 35 КУпАП обставин, що пом`якшують чи обтяжують адміністративну відповідальність, під час судового розгляду не встановлено.

Частиною 2 ст. 36 КУпАП встановлено, що якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Суд вважає необхідним та достатнім для виховання ОСОБА_1 та запобігання вчиненню нею нових правопорушень накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян 1700,00 грн.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.

Відповідно до п. 5. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі прийняття судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з осіб, визнаних винними у вчиненні адміністративного правопорушення, на користь держави стягується сума судового збору - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2024 року становить 605,60 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.33-38, 40-1, 184, 283-285, 298 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 (одна тисяча сімсот) грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Роз`яснити, що штраф, відповідно до ст. 304 КУпАП, має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника, згідно зі ст. 308 КУпАП, стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: