П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.12.2024 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, паспорт № НОМЕР_1 , паспорт № НОМЕР_2 виданий 22.11.2021 органом 3210,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 637730, 29.09.2024 близько 14:18 год на зупинці громадського транспорту «Піонерська» у м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 вчинив сварку із водієм маршрутного таксі № 22, під час якої виражався нецензурною лайкою, бив ногами автобус, чим порушив громадський порядок, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 повідомив, що він із товаришем зайшли до маршрутного транспортного засобу № 22 на зупинці «Піонерська». Він оплатив за себе проїзд, а його друг ні. Коли він пройшов у салон автобуса, водій почав кричати, щоб оплатили проїзд. Водій зайшов у салон автобуса і почав у грубій формі, нецензурною лайкою його ображати, він його образив у відповідь, після цього водій його вдарив. По іншому на ситуацію, яка склалася він не зміг у той момент відреагувати.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 637730 від 07.11.2024 таписьмові матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне та повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Нецензурна лайка - це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Зі слів особи, яка притягається до адміністративної відповідальності судом встановлено, що між ним та водієм маршрутного транспортного засобу № 22 виник конфлікт з приводу внесення плати за проїзд, під час якого вони один одного ображали.

На обгрунтування обставин, викладених у протоколу особою, що його склала додано: супровідний лист начальника слідчого відділу Ігоря Шевченка № 20355 від 07.10.2024 про передачу матеріалів до іншого підрозділу для проведення перевірки, два рапорти поліцейських та скріншот з мережі Інтернет, а саме застосунку «Телеграм», про те, що в групі, де поширюють новини міста Біла Церква, де виявлено публікацію від 29.09.2024, що молодик розмахував ножом, намагався напасти з ним на водія міського маршрутного автобусу № 22 та бив ногами громадський транспорт та пояснення ОСОБА_2 про те, що вона бачила відеозапис події, на якому впізнала ОСОБА_1 .

Дослідивши вказані докази суддею не встановлено хуліганських дій, викладених у протоколі, вчинених з боку ОСОБА_1 а саме: вказаними доказами не зафіксовано факту нецензурної лайки ОСОБА_1 в громадському транспортному засобі.

Жодних інших доказів, які б підтверджували факт вчинення хуліганських дій матеріали справи не містять.

Крім того, у протоколі про адміністративні правопорушення не зазначено свідківвчинення даного правопорушення у присутності яких було порушено громадський порядок, відсутні їх пояснення чи заяви. Допротоколу про адміністративне правопорушення не додано відеозапису на якому було б зафіксовано факт нецензурної лайки ОСОБА_1 на адресу водія автобуса.

При цьому ч. 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються відомості, необхідні для вирішення справи.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність у діях ОСОБА_1 порушення громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останньому адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, змінювати чи уточнювати суть порушення, яке вказано у протоколі. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод .

Враховуючи норму ст.62 Конституції України, щодо того, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя вважає, що доказів вини ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду не надано.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного і керуючись ст. 173, 185, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА