Справа № 182/4138/24
Провадження № 3/0182/2017/2024
П О С Т А Н О В А

Іменем України

19.08.2024 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Чуприна А.П.

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_1

адвоката Кобеляцького Д.М

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ФОП " ОСОБА_3 ", який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за правопорушення, передбачене ч.1 ст. 164-5 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

В провадження судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Чуприни А.П. надійшов адміністративний протокол ВАВ № 997729 від 27.04.2024 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-5 КУпАП.

ОСОБА_2 у судове засідання 19.08.2024 року не з`явився, проте у минулих засіданнях вину не визнав, з протоколом був не згоден

Адвокат Кобеляцький Д.М. у судовому засіданні заявив клопотання про закриття провадження по цій справі на підставі ст. 247 КУпАП, у зв`язку з тим, що наявними матеріалами вина особи не доведена. Суд, вирішує чи є в діях конкретної особи, в межах складеного протоколу, склад правопорушення чи ні.

Згідно письмових пояснень наданих суду, ОСОБА_2 придбав сигарети без марок акцизного збору для власних потреб та подальшої передачі знайомим в ЗСУ, а не для реалізації. Тобто він їх зберігав, при тому що санкція вказаної у протоколі статті передбачає відповідальність за інші дії, а саме за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку. Тобто дії ОСОБА_2 жодним чином не підпадають під формулювання цієї статті.

Вивчивши надані матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 164-5 КУпАП, зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів, тягне за собою накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ч.1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У протоколі ж нерозбірливо написана фабула, тобто суть правопорушення є незрозумілою для суду.

Постановою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з цих підстав протокол з доданими до нього матеріалами було повернуто на доопрацювання до Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області, проте протокол виправлено не було та він знову був направлений до суду без усунення вказаних недоліків.

Суд констатує, що зміст протоколу у графі «суть правопорушення», що виконаний рукописним способом, прочитати неможливо. Почерк частково нечитабельний, рядки накладаються один на одного.

В своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Зокрема, в рішенні у справі "Ващенко проти України" Європейський суд вказав, що «"обвинувачення" для цілей пункту 1 статті 6 може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру».

В рішенні у справі «Маттоціа проти Італії" Європейський Суд зазначив, що «обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення». Хоча ступінь "детальності" інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

В рішенні у справі "Абрамян проти Росії" Європейський Суд зробив висновок про те, що «деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення».

В цьому ж рішенні Суд нагадав, що надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Встановлення обставин правопорушення на підставі припущення у справі про адміністративне правопорушення виключається.

Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Суд наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Оскільки обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП, тому суддя приходить до висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого адміністративного правопорушення .

Враховуючи викладене, проаналізувавши надані суду матеріали, враховуючи матеріали справи, ґрунтуючись на внутрішніх переконаннях, суд робить висновок про те, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад правопорушення, передбаченого за ч.1 ст. 164-5 КУпАП, тому вважаю що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.1 ст. 164-5 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Речі, вилучені згідно протоколу особистого огляду, огляду речей та їх вилучення від 27.04.2024 року, а саме тютюнові вироби - повернути особі, у якої вони були вилучені.

Керуючись ч.1 ст. 164, ст. 247, 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.1 ст.164-5 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку відсутністю в його діях складу адмінправопорушення.

Речі, вилучені згідно протоколу особистого огляду, огляду речей та їх вилучення від 27.04.2024 року, а саме тютюнові вироби - повернути особі, у якої вони були вилучені.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення і набирає чинності після закінчення строку на оскарження.

Суддя: А. П. Чуприна