Номер провадження 3/754/4242/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 серпня 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Тарасенко Н.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Деснянського УП ГУНП у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої в АДРЕСА_1 , за ч.1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №576884 від 15 липня 2024 року, ОСОБА_1 15 липня 2024 року приблизно о 03 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_1 ухилилась від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо малолітньої доньки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час, день та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення повідомлялась належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подавала.

Відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 184 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Враховуючи викладене, судом визнано за можливе проводити розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частиною першою ст. 184 КУпАП передбачено відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Наведені у протоколі обставини не утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, в чому саме полягало неналежне виконання ОСОБА_1 обов`язків по догляду за своєю малолітньою донькою, таких як забезпечення необхідних умов життя, навчання та її виховання.

У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшуковувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до норм ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В судовому засіданні доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, не встановлено.

Так, протокол про адміністративне правопорушення, без його належного правового аналізу, не може бути визнаний належним доказом у справі в розумінні ст.251 КУпАП,оскільки за своєю правовою природою не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладенні в ньому повинні бути перевіренні за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніву у суду.

Однак в матеріалах справи відсутні пояснення свідків, дані фото та/або відеофіксації події, які б підтверджували факт вчинення особою правопорушення. Долучений до протоколу про адміністративне правопорушення рапорт інспектора СЮП Деснянського УП ГУНП у м. Києві не є достатнім доказом підтвердження винуватості особи.

Згідно ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.184 КУпАП щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Деснянський районний суд м.Києва.

Суддя: