Справа № 187/2029/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 листопада 2024 року селище Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Говоруха В.О., розглянувши матеріали, що надійшли із відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції № 2 ГУНП в Дніпропетровській області стосовно стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; пенсіонера; паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 виданий Дніпровським РВ Дніпродзержинського МУ УМВС 23.01.2001; адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса місце проживання: АДРЕСА_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До суду з відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції № 2 ГУНП в Дніпропетровській області надійшов адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_1 . Згідно протоколу серії ВАД № 180235 від 29.10.2024про адміністративне правопорушення встановлено, що:21.10.2024 близько 14:57 годині гр. ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем мешкання: АДРЕСА_2 , виражався в бік реєстратора «102» нецензурною лайкою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

У судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснено права відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП. Свою провину він категорично заперечив і пояснив, що дійсно дзвонив на лінію «102», однак диспетчера не знає та на його адресу нецензурною лайкою не висловлювався.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши захисника і покази свідка, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи, суд, виходить з такого.

Стаття 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості, зокрема й те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (стаття 9 КУпАП).

Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом статті 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, надано: протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД № 180235 від 29.10.2024 і електронний рапорт працівника поліції від 21.10.2024 згідно якого 21.10.2024 о 15:00 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 21.10.2024 о 14:57 за адресою АДРЕСА_3 запис у картці затягує речення , лається у слухавку, нічого не пояснює, на зауваження коректно спілкуватися не реагує, перейшов на особисті образи у бік оператора, заявника попереджено про блокування на добу.

Таким чином, під час судового розгляду не здобуто достатніх доказів того, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок та вчинив дрібне хуліганство.

Судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення його до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Згідно ч. 2 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КпАП України передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст. п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 180235 від 29 жовтня 2024 року на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодекс України про адміністративні правопорушення, закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня її винесення апеляційної скарги.

Суддя: В. О. Говоруха