Номер провадження3/205/3499/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року місто Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Грона Д. С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ДПП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , офіційно працевлаштований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. ст. 173, 185 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 752677 від 11.08.2024, ОСОБА_1 11.08.2024 о 22 год 40 хв, знаходячись біля будинку № 3 по вул. Юрія Кондратюка в м. Дніпрі, висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих та поліцейських, чим порушив громадський порядок, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 752678 від 11.08.2024, ОСОБА_1 11.08.2024 о 22 год 40 хв, знаходячись біля будинку № 3 по вул. Юрія Кондратюка в м. Дніпрі, на неодноразові вимоги працівників поліції припинити адміністративне правопорушення, а саме: висловлюватись нецензурною лайкою в бік перехожих та поліцейських, не реагував, чим порушив громадський порядок. Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 185 КУпАП.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень. З огляду на наведене постановою суду від 18.10.2024 справу № 205/11133/24 (3/205/3499/24) про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 та справу № 205/11156/24 (3/205/3507/24) про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП відносно ОСОБА_1 , було об`єднано в одне провадження під спільним номером № 205/11133/24 (3/205/3499/24).

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи до суду не з`явився, причин своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи або про поважність причин неприбуття до суду не надходило.

Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

Таким чином, дотримуючись розумних строків розгляду справи та строків накладення адміністративного стягнення, суддя проводить розгляд справи у відсутність особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до змісту ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ст. ст. 251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши докази, суддя доходить наступних висновків.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративні правопорушення серії ВАВ № 752677 від 11.08.2024, в якому вірно кваліфіковано та зафіксовано факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, рапортом працівника УПП в Дніпропетровській області від 11.08.2024, протоколом про адміністративне затримання АПЗ18 № 012671 від 11.08.2024.

Повно та всебічно оцінивши всі докази по справі суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України, є повністю доведеною. ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми. З урахуванням викладеного суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до диспозиції ст. 185 КУпАП злісною непокорою є невиконання законного розпорядження або вимоги поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Суб`єктивна сторона даного адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, повністю підтверджується дослідженими письмовими доказами, а саме: відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 752678 від 11.08.2024, рапортом інспектора УПП від 11.08.2024, інформацією з бази АРМОР.

Суддя, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП України його вина у вчиненні цього правопорушення доведена матеріалами справи і вважає за необхідне застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Беручи до уваги положення ч. 2 ст. 36 КУпАП суд зазначає, що за правопорушення визначене ст. 173 КУПАП передбачена відповідальність у вигляді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, при цьому за правопорушення визначене ст. 185 КУпАП перебачено стягнення у вигляді штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто друге правопорушення є більш серйозним правопорушенням з числа вчинених. Отже стягнення буде накладатися в межах санкції передбаченої ст. 185 КУпАП.

Згідно із ст. 280 КУпАП обставин, які обтяжують чи пом`якшують відповідальність, визначені статтями 34-35 КУпАП, суддею не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майновий стан, беручи до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд доходить висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170,00 грн (сто сімдесят грн 00 коп).

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 36, 40-1, ст. 173, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 та ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170,00 грн (сто сімдесят грн 00 коп).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно із ст. ст. 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі несплати штрафу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцем знаходженням майна. У порядку примусового виконання з правопорушника стягуються: подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим або його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д. С. Грона