Справа №295/9909/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з відділу АП Управління патрульної поліції у Житомирській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 22.06.2024 о 18 год. 20 хв. в м. Житомирі, вул. Вільський шлях, 263, водій ОСОБА_1 керував т/з Mercedes д.н.з. НОМЕР_2 , з явними ознаками алкогольного сп`янінн, а саме, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, почервоніння обличчя. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку, відмовився.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 22.06.2024 керував т/з, був зупинений працівниками поліції, які звинуватили його у невімкненні повороту, про що заперечував, оскільки їхав прямо і нікуди не повертав. Поліцейські двічі перевірили документи, двічі оглядали його автомобіль, під час якого на задньому сидінні виявили невідомі гроші, які йому не належали, які заніс до поліцейського автомобіля. Потім поліцейський його запросив до автомобіля, де він надав страховий поліс та поліцейський запропонував йому пройти огляд на стан сп`яніння, як на місці, так і в медичному закладі, але не дочекавшись відповіді, поліцейський почав розмову про гроші, які йому не належать, а саме говорив про те, що він нібито поклав в автомобіль хабар, від чого дуже розхвилювався. В послідуючому, поліцейські викликали СОГ і склали протокол про відмову від проходження огляду, незважаючи на те, що він не відмовлявся від проходження.

Адвокат Жмуцький М.В. просить закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку захисника, дослідивши матеріали справи, додатково надані документи, відеозапис з боді камери поліцейського, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

З дослідженого в судовому засіданні відеозапису вбачається, що поліцейські зупинили т/з під керуванням ОСОБА_1 за неувімкнений покажник повороту при зміні напрямку руху, про що ОСОБА_1 заперечував. Висловили вимогу надати документи, що водій виконав, в послідуючому висловили вимогу відкрити багажне відділення, що водієм виконано беззаперечно. В подальшому, без озвучення ознак сп`яніння, поліцейський запропонував пройти водієві огляд на стан алкогольного сп`яніння. Однак не дочекавшись відповіді від ОСОБА_1 з приводу того, чи буде останній проходити огляд чи не буде, почали викликати СОГ за надання останнім неправомірної вигоди та склали протокол за ст.130 ч.1 КУпАП, за відмову від проходження огляду.

Як слідує з відеозапису поліцейські не озвучували, які саме ознаки стану алкогольного сп`яніння виявлено у водія, лише запропонували пройти огляд на стан сп`яніння, при цьому не роз`яснивши останньому про його обов`язок пройти такий огляд і наслідки в разі відмови. Не дочекавшись відповіді, поліцейський повідомив, що він складає протокол про адміністративне правопорушення та викликав СОГ.

В даному випадку стан алкогольного сп`яніння у водія не встановлено, відмову водія від проходження огляду на стан сп`яніння не зафіксовано.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко