Провадження №3/389/1479/24
Постанова

іменем України

11 листопада 2024 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Савельєва Оксана Валентинівна, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області,про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №266188 від 20.09.2024, ОСОБА_1 09.09.2024 близько 12 год 40 хв, перебуваючи поблизу будівлі 5/2 по вул.Олени Теліги в м.Знам`янка, завдав один удар сокирою по мотоциклетному захисному шолому, в який був одягнутий ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою вину у вказаному правопорушенні не визнав та пояснив, що його дії були зумовлені тим, що ОСОБА_2 поруч з його домоволодінням гучно і тривалий час газував на мотоциклі, що порушувало його спокій, тому він не витримав і вирішив вийти на вулицю та зробити зауваження. Оскільки ОСОБА_2 на його неодноразові зауваження не реагував і почав грубо висловлюватися в його бік, тому він, з огляду на виниклий між ними конфлікт, замахнувся на ОСОБА_2 сокирою, яку тримав в руці, що призвело до удару по мотоциклетному захисному шолому, в який був одягнутий ОСОБА_2 Вказував, що наміру порушувати громадський порядок і спокій громадян у нього не було, його дії були направлені виключно на потерпілого, ніхто з оточуючих громадян не постраждав, при цьому, що саме в його бік один з друзів потерпілого застосував перцевий балончик.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, оцінивши їх в сукупності та взаємозв`язку, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

За результатами розгляду справи суддею встановлено, що в ній відсутні належні докази порушення громадського порядку та спокою громадян з боку ОСОБА_1 саме за обставин, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Так, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 09.09.2024 близько 12 год 40 хв, перебуваючи поблизу будівлі 5/2 по вул.Олени Теліги в м.Знам`янка, завдав один удар сокирою по мотоциклетному захисному шолому, в який був одягнутий ОСОБА_2 .

Як в письмових поясненнях, так і під час розгляду справи в суді ОСОБА_1 зазначив, що його дії були спрямовані виключно на потерпілого, зумовлені внаслідок виниклого між ними конфлікту, та не мали на меті порушувати громадський порядок та спокій громадян.

З письмових пояснень потерпілого ОСОБА_2 , долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що він приїхав на власному мотоциклі по справам та разом зі своїми знайомими перебував поблизу будинку АДРЕСА_2 , де до нього з криками підбіг незнайомий йому раніше ОСОБА_1 та сокирою, яку тримав в руці, наніс удар по мотоциклетному шолому, який був на ньому одягнений. Тілесних ушкоджень при цьому не завдано.

Разом з тим, зазначеними поясненнями потерпілого та ОСОБА_1 не встановлено та не підтверджено факт вчинення останнім, за обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, дрібного хуліганства, тобто дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З матеріалів справи вбачається, що дійсно мав місце конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , однак це відбулося на грунті неприязних відносин і за відсутністю факту порушення громадського порядку та спокою громадян, що, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Одночасно, суд позбавлений процесуальної можливості збирати додаткові докази винності особи, оскільки це суперечить нормам та стандартам, встановленим рішеннями ЄСПЛ, який, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З огляду на викладене та враховуючи, що дії ОСОБА_1 зумовлені виниклим між ним та ОСОБА_2 конфліктом на побутовому ґрунті, не були посяганням на порушення громадського порядку та спокою громадян, а були спрямовані проти потерпілого, тому зазначене виключає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись п.1 ст.247, ст.7, 173, 245, 251, 266, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва