Справа № 199/8636/24
ПОСТАНОВА

іменем України

12.11.2024 місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Лисенко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого керівником ПРИВАТНОГО НАУКОВО-ВИРОБНИЧОГО ПІДПРИЄМСТВА ФІРМА «АЛТЕЙ», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи керівником ПРИВАТНОГО НАУКОВО-ВИРОБНИЧОГО ПІДПРИЄМСТВА ФІРМА «АЛТЕЙ» (), розташованого за адресою: місто Дніпро, вул. Генерала Каруни, буд. 16, порушив п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 266.10 ст. 266, п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України, що призвело до несвоєчасного подання до установи банку платіжних доручень на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, відповідно до самостійно поданої декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2024 рік № від 14.02.2024 на суму 4775,82 грн, при граничному терміну сплати 29.07.2024, що спричинило виникнення податкового боргу.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, був сповіщеним про дату, час і місце судового розгляду справи судовою повісткою, яка направлялася поштою, а також через офіційний веб-сайт «Судова влада України», тобто судом прийнято вичерпні заходи для його повідомлення про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити своє відношення до складеного протоколу про адміністративне правопорушення.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання без поважних причин, при тому, що вона обізнана про розгляд даної справи, визнано можливим розгляд справи у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, підтверджується повністю дослідженими в судовому засіданні доказами:

- відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення № 67803/04-36-04-06/19430909 від 22.10.2024, що складений у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП;

- копією акту про результати камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по ПРИВАТНОГО НАУКОВО-ВИРОБНИЧОГО ПІДПРИЄМСТВА ФІРМА «АЛТЕЙ» № 54742/04-36-04-06/19430909 від 15.08.2024, яким встановлено порушення податкового законодавства.

За таких обставин вважаю, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, як несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Як слідує з п. 2) ч. 1 ст. 27 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційний суд аналізує судову статистику, вивчає та узагальнює судову практику, інформує про результати узагальнення судової практики відповідні місцеві суди, Верховний Суд.

Так, суддя Дніпровського апеляційного суду, переглядаючи в апеляційному порядку справу про адміністративне правопорушення № 199/8168/22 (постанова від 04.10.2023), зазначив про те, що відрахування тримісячного терміну, передбаченого ч. 2 ст. 38 КУпАП, необхідно рахувати з наступного дня граничного строку надання податкового розрахунку.

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення та встановлено в судовому засіданні граничними термінами подання платіжних доручень на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, відповідно до самостійно поданої декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, було: 29.07.2024.

Тобто дане правопорушення не є триваючим, а відрахування тримісячного терміну, передбаченого ч. 2 ст. 38 КУпАП, необхідно рахувати з наступного дня, яким відповідно є: 30.07.2024.

Враховуючи те, що на момент надходження 29.10.2024 справи до суду та її судового розгляду в межах строку. Визначеного ч. 1 ст. 277 КУпАП, закінчився 30.10.2024 строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю відповідно до п. 7) ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити на підставі п. 7) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ч. 2 ст. 38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: В.О.Лисенко