Справа № 199/1417/24
ПОСТАНОВА

іменем України

23.02.2024 місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Дяченко І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

- за участі: особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 379533 від 06.02.2024 зазначено, що «24.01.2024 приблизно о 15:40 годині за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 з хуліганських спонукань висловлювався нецензурною лайкою, порізав дах ОСОБА_2 ».

На думку посадової особи, уповноваженої на складання протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 з обставинами викладеними у протоколі не погодився, своєї вини у вчиненому правопорушенні не визнав, вказавши про те, що відомості у протоколі не відповідають дійсності. Нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2 він 24.01.2024 не висловлювався.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що упродовж тривалого часу вона має конфлікт із сусідом ОСОБА_1 , який як їй стало відомо можливо з середина січня 2024 року порізав у її будинку дах, про що вона 24.01.2024 повідомила на лінію 102. У вказану дату, а саме 24.01.2024 її сусід ОСОБА_1 не висловлював на її адресу лайку.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення, визначає межі судового розгляду і є доказом у справі.

Так, ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Санкція вказаної статті Закону передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП до протоколу серія ВАД № 379533 від 06.02.2024 долучено: довідку за результатами розгляду звернення ОСОБА_2 від 06.02.2024; копію рапорту працівника поліції № 1846 від 24.01.2024; копію протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.01.2024; копію протоколу огляду місця події від 24.01.2024; письмові пояснення ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Натомість, всупереч зазначеним вимогам закону, уповноваженою особою УПП в Дніпропетровській області протокол серії ВАД № 379533 від 06.02.2024 відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП був складений лише 06.02.2024, тобто через тринадцять днів, з моменту виявлення правопорушення 24.01.2024.

Крім того, суд зауважує, що формулювання складу правопорушення викладене в обвинуваченні (фабулі), яке ставиться у провину ОСОБА_1 є не коректним, при цьому заявниця ОСОБА_3 у судовому засіданні вказала, що 24.01.2024 ОСОБА_1 не висловлював на її адресу лайку, про що також було підтверджено самим ОСОБА_1 .

Суд не приймає до уваги як належні та допустимі докази у справі: копію протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.01.2024; копію протоколу огляду місця події від 24.01.2024, копію рапорту від 24.01.2024 процесуальне походження яких невідоме, дані документи є неповними, не мають підпису працівника поліції, який складав їх. Крім того, документи не засвідчені належним чином, що на переконання суду суперечить вимогам Порядку засвідчення копій документів, визначених пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державна уніфікована система документації, Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держсноживстандарту України від 07.04.2003 № 55, а саме п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003) відповідно до яких визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації, який ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ.

Виходячи із загальних завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення, визначених статтею 1 цього Кодексу, уповноважені посадові особи органів державної влади, які відповідно до ст. 255 КУпАП наділені повноваженнями складати протоколи про адміністративне правопорушення, повинні діяти на підставі закону та згідно процедури визначеної законодавчими нормами. Однак ці порушення закону залишилися поза увагою уповноваженою особою УПП в Дніпропетровській області.

Таким чином, вищенаведені обставини дають підстави суду констатувати, що у даній справі має місце істотне порушення процесуальних норм під час складання протоколу серії ВАД № 379533 від 06.02.2024 відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, а отже цей протокол, копія протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.01.2024; копія протоколу огляду місця події від 24.01.2024, копія рапорту від 24.01.2024, у розумінні ст. 251 КУпАП, не можна вважати допустимими доказами по справі.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена ст. 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" N 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява N 25).

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Наведене у своїй сукупності дає підстави стверджувати про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не доведена беззаперечними доказами, а сумніви, які виникли у ході розгляду цієї справи судом мають бути витлумачені на користь останнього.

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про відсутність поставленого у вину працівником поліції в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1) ч. 1 ст. 247КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1) ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

На підставі п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: І.В. Дяченко