Дата документу 04.11.2024Справа № 554/7229/24
Провадження № 3/554/1881/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«04» листопада 2024 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Сметаніної А.В.,

за участі секретаря Злобинець Д.О.,

прокурора Гайдар О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава адміністративний матеріал, який надійшов з УСР в Полтавській області ДСР НП України (36000, м. Полтава, вул. Соборності, 38) у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Пирятин Полтавської області, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні малолітню дитину, працюючої лікарем-невропатологом спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий,

-за ч.1 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , перебуваючи з 17.10.2018 по теперішній час на посаді лікаря-невропатолога спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради, відповідно до підпункту «r» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб?єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого терміну декларування (не пізніше 31.03.2024), а саме лише об 11 годині 01 хвилину 01.05.2024 подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, чим порушила вимоги ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні визнала, суду пояснила, що з 17.10.2018 року вона працює на посаді лікаря-невропатолога спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради та була обізнана про необхідність подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік. Пам?ятає, що їх збирали в залі та роз?яснювали щодо необхідності подання щорічних декларацій. Вона подала таку декларацію у встановлений законом строк, але помилилась із сайтом, на який слід було подати таку декларацію, а саме подала її на офіційний веб-сайт Державної податкової служби України, а не на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції. Після надходження інформації про відсутність на офіційному веб-сайті НАЗК її щорічної декларації, вона відразу 01.05.2024 року подала щорічну декларацію за 2023 рік. Просить закрити провадження відносно неї за малозначністю.

Представник правопорушника адвокат Кулик А.І. в судовому засіданні просив звільнити ОСОБА_1 від відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, оскільки ОСОБА_1 своєчасно подала щорічну декларацію за 2023 рік, але помилилась із офіційним веб-сайтом, на який слід було подати таку декларацію, а саме подала її до ДПС України, а не НАЗК. Пізніше виправилась та подала декларацію до уповноваженого органу - НАЗК. Ії дії не становили великої суспільної шкідливості, не було завдано збитків державним, суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, а тому просить звільнити від відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Прокурор в судовому засіданні просить визнати ОСОБА_1 винною за ч.1 ст. 172-6 КУпАП та притягти її до адміністративної відповідальності, призначивши штраф в сумі 850 грн.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , доводи її представника адвоката Кулика А.І., думку прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, приходить до наступних висновків:

Стаття 129 Конституції України передбачає, зокрема, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КупАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення №181 від 11.07.2024 року, особою, якою складено протокол, додано: рапорт ст. о/у 4-го відділу УСР в Полтавській області ДСР від 11.07.2024; лист директора КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради» від 03.05.2024 року №633, який було отримано УСР в Полтавській області ДСР 20.05.2024; копію наказу від 16.10.2018 №170-к; копію наказу від 17.03.2021 №28-к; копію посадової інструкції лікаря-невропатолога спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради; копії табелів обліку робочого часу за лютий 2024 та березень 2024; копію наказу від 18.04.2023 №16; копію програми засідання медичної ради КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради» по підведенню підсумків в області за 2022 та 1 півріччя 2023; копію рішення медичної ради КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради» від 26.04.2023; копію наказу від 29.09.2023 №27; копію програми засідання медичної ради КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради» по підведенню підсумків за 9 місяців 2023 року; копію рішення медичної ради КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради» від 03.10.2023; роздруківку з офіційного веб сайту НАЗК про подачу ОСОБА_1 щорічної декларації уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік 01.05.2024 об 11 годині 01 хвилину.

Відповідно до частини першої статті 172-6 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Виходячи із диспозиції частини першої статті 172-6 КУпАП, несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, що вчиняється суб`єктом правопорушення, який усвідомив, що його бездіяльність у неподанні (без поважних причин) декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в строки встановлені Законом, призвела до порушення Закону (тобто є протиправною) і подальше свідоме неподання декларації може призвести до кримінальній відповідальності за статтею 366-3 Кримінального кодексу України, суб`єкт правопорушення, з метою припинення такого порушення і небажання бути притягнутим до кримінальної відповідальності, вже після пропуску строків подання декларації умисно подає декларацію і бажає так чинити, при цьому розуміє, що тим самим фактично визнає свою провину і викриває себе у вчиненні адміністративного правопорушення за несвоєчасне її подання.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення за несвоєчасне подання декларації буде відсутня у разі об`єктивної неможливості вчасного її подання, тобто поважних причин (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює вчасне подання декларації), і її подальше несвоєчасне подання декларації не утворює склад адміністративного правопорушення, окрім випадків, коли суб`єкт правопорушення вже після усунення таких причин, свідомо бездіє тривалий час і не подає декларацію.

Відповідно до пункту 11 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон №1700-VII) правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Наказом Комунального підприємства «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради від 16.10.2018 №170-к ОСОБА_2 призначенона посаду лікаря-невропатолога спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради з 17.10.2018.

Згідно з наказом КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради від 17.03.2021 №28-к змінено прізвище ОСОБА_2 на прізвище ОСОБА_1 у документах, що містять персональні дані працівників, у зв?язку з реєстрацією шлюбу.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в умовах воєнного стану» від 20.09.2023 №3384-ІХ, який набрав чинність 12.10.2023, внесені зміни до Закону України «Про запобігання корупції», зокрема, щодо розширення кола суб?єктів декларування.

Так, згідно з підпунктом «r» пункту 2 частини першої статті 3 Закону, голови та члени медико-соціальних експертних комісій, а також голови, їх заступники, члени та секретарі позаштатних постійно діючих військово-лікарських і лікарсько-льотних комісій, які при цьому не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті, є суб`єктами, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до абзацу 15 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» суб?єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов?язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з приміткою до ст. 172-6 КУпАП суб?єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов?язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, відповідно до вказаних вимог Закону, ОСОБА_1 , як лікар-невропатолог спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради, є суб?єктом декларування та суб?єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов?язаних з корупцією.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2 частини першої статті з цього Закону, зобов?язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до абзацу четвертого пункту 2-7 Розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» установлено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VIII цього Закону (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені цим Законом (у тому числі з урахуванням особливостей, встановлених частинами сьомою чотирнадцятою статті 45 цього Закону).

Закон України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в умовах воєнного стану» від 20.09.2023, набрав чинності 12.10.2023.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи з 17.10.2018 по теперішній час на посаді лікаря-невропатолога спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради зобов?язана була подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік у порядку та строки, визначеним відповідним Законом, тобто до 01 квітня 2024 року.

Відповідно до листа КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради від 03.05.2024 №633, на виконання п.п. «r» п.2 ч.1 ст. 3 та ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» керівництвом КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради видано наказ від 29.12.2023 №41 «Про набуття статусу суб?єктів декларування», який надіслано електронною поштою медико-соціальним експертним комісіям 03.01.2024 о 09.19.

Надалі адміністрацією підприємства надсилались наступні листи до МСЕК:

- 21.02.2024 о 09.28 наказ НАЗК від 23.07.2021 №449/21 «Про затвердження форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та Порядку заповнення та подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування»;

- 21.02.2024 о 09.57 лист МОЗ України від 20.02.20-24р. №28/7704/2-24 та роз?яснення НАЗК щодо декларування та повідомлення про онлайн-навчання для нових декларантів 27.02.2024 о 15 год. 30 хв.;

- 27.02.2024 о 14.49 нагадування головам комісій про онлайн-навчання для нових декларантів;

- 15.03.2024 о 08.45 лист ДОЗ ОВА стосовно навчання декларантів 20.03.2024 о 10.00 для категорій осіб, що входять до складу ВЛК, ЛКК, МСЕК закладів охорони здоров?я та є суб`єктами декларування на тему «Фінансовий контроль відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» у режимі відео конференції;

- 20.03.2024 о 09.23 нагадування комісіям про онлайн-навчання декларантів;

- 26.03.2024 о 10.14 нагадування головам, членам МСЕК про необхідність подання декларацій за 2023 рік відповідно до підпункту «r» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» до 31 березня 2024 року включно;

- 29.03.2024 об 11.11 чергове нагадування головам і членам МСЕК про закінчення строку подачі електронних декларацій НАЗК, необхідність подання декларацій та особисту відповідальність кожного декларанта по закону;

- 01.04.2024 о 10.47 надіслано запит головам МСЕК про закінчення терміну декларування і підсумкове звітування до кінця робочого дня 02.04.2023 на електронну пошту підприємства.

Однак, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядуванняОСОБА_1 лише об 11 годині 01 хвилину 01.05.2024 подала щорічну декларацію уповноваженої особи на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік.

Відповідно до табелів обліку робочого часу спеціалізованої неврологічної МСЕК КП «Полтавський обласний центр медико-соціальної експертизи» Полтавської обласної ради за лютий та березень 2024 року ОСОБА_1 у період з 01.02.2024 по 31.03.2024 на лікарняному не перебувала.

Під час розгляду справи судом, ОСОБА_1 не надала суду належних, достовірних та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску нею строку, встановленого чинним законодавством України для подання щорічної декларації за 2023 рік.

Повідомлені нею суду обставини про подання нею своєчасно щорічної декларації за 2023 рік, але на офіційний веб-сайт Державної податкової служби України, а не офіційний веб-сайт НАЗК не є поважною причиною пропуску строку, встановленого чинним законодавством України для подання щорічної декларації відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Крім того, жодного доказу на підтвердження повідомлених ОСОБА_1 обставин ні нею, ні її представником надано не було, лише зазначено, що вся інформація міститься на сайті ДПС України.

Таким чином поважних причин для несвоєчасного подання щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік у ОСОБА_1 судом не встановлено.

Отже, ОСОБА_1 , будучи суб?єктом декларування та суб?єктом, на якого поширюється дія Закону, несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У п. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини, п. 2 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод, п. 2 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, принципі 36 Зводу принципів захисту всіх осіб, ст. 62 Конституції України закріплено одне з найважливіших положень демократичної, правової держави презумпцію невинуватості, згідно з якою особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до п. 4.1 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно рішення ЄСПЛ в справі «Коробов проти України від 21.07.2011, Європейський суд з прав людини, зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій фактів.

На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що сукупність зібраних у справі доказів, які є належними, допустимими та достовірними і поза розумним сумнівом підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, а саме у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно із статтею 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, яке є правопорушенням, пов?язаним з корупцією, особу правопорушника, яка вперше притягується до адміністративної відповідальності за даний вид правопорушення, визнала свою провину, розкаялась у скоєному, що свідчить про наявність обставин, які пом?якшують її відповідальність, її сімейний стан, яка має на утриманні малолітню дитину, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає за доцільне призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення, у межах визначених санкцією частини першої статті 172-6 КУпАП, у виді мінімального штрафу.

За глибоким переконанням суду саме така міра стягнення буде законною, обґрунтованою, справедливою, пропорційною і співмірною із характером вчиненого правопорушення, особою правопорушника, ступенем її провини, а також буде відповідати меті застосування адміністративного стягнення - виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Крім того, відповідно до вимог ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для застосування ст. 22 КУпАП, про що в судовому засіданні просила особа, яка притягається до адміністративної відповідальності та її представник, оскільки по-перше, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП є формальним та не передбачає настання наслідків, а тому доводи представника щодо відсутності шкоди чи збитків державним, суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, як підстава для застосування ст. 22 КУпАП, є неспроможними, а по-друге, усі правопорушення, пов`язані з корупцією, мають підвищену суспільну небезпеку і не можуть вважатися малозначними, оскільки держава приділяє особливу увагу боротьбі з проявами корупції та особливо підвищує відповідальність за правопорушення, пов?язані з корупцією, а вчинення суб?єктами відповідальності адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, свідчить про ігнорування антикорупційної політики держави, підриває авторитет країни, завдає шкоди демократичним засадам управління суспільством, функціонування державного апарату, тому не понесення відповідальності за скоєне правопорушення дискредитує державу та руйнує визначений Законом України «Про запобігання корупції» механізм протистояння корупції.

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справіпро адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

При цьому, згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір справляється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осібвстановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2024 року згідно Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3 028 грн.

Таким чином, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 23, 33, 40-1, ч.1 ст. 172-6, 245, 251, 252, 280, 283, 284, 294 КУпАП, Законом України «Про судовий збір», -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 850 /вісімсот п?ятдесят/ гривень 00 копійок в дохід держави (отримувач: ГУК Полтавської області/ 21081300; ; Банк отримувача: Казначейство України «ЕАП»;номер рахунок (IBAN): UA0016001; код класифікації доходів бюджету: 21081300). Стягувач Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (Полтавська обл., м. Полтава, вул. Соборності, буд. 38).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач коштів: ГУК у Полт.обл/Шевченків.р-н//22030101, код отримувача: 37959255, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA0016722, код класифікації доходів бюджету: 22030101). Стягувач ТУ ДСА України в Полтавській області (вул. Соборності, 17, м. Полтава, 36030, код ЄДРПОУ - 26304855).

Строк пред`явлення постанови до виконання до 04 лютого 2025 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у 15-денний строк з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Октябрського районного

суду м. Полтави: А.В. Сметаніна