Справа № 203/513/24
Провадження № 3/0203/317/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Шрамко Л.Л., розглянувши матеріали, що надійшли від Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, не працюючу, студентку УМСФ, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючу за адресою: АДРЕСА_2 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з наявним в даній справі протоколом про адміністративне правопорушення ВАД №379020 від 18.01.2024, 13.01.2024 о 20:30 год. гр. ОСОБА_2 знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , штовхнула та виражалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася про час та місце розгляду справи була повідомлений належним чином за допомогою SMS-повідомлення.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд відповідно до ст. 268 КУпАП вважає можливим розглянути справу у відсутність особи, щодо якої складено протокол.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

Положення ч. 2 ст.7 КУпАП вказують на те, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Разом з цим, ст.10 КУпАП передбачає, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №379020 від 18.01.2024 року, 13.01.2024 о 20:30 год. гр. ОСОБА_2 знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , штовхнула та виражалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Під час розгляду справи в суді досліджено копію електронного рапорту, копію протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 13.01.2024, пояснення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , які долучено, як докази з яких вбачається, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 .

Разом з тим, проаналізувавши докази по справі, долучені до адміністративного протоколу, вбачається, що причиною висловлювання даних образ є особисті неприязні відносини, які склались між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відбувся особистий конфлікт на ґрунті виниклих неприязних стосунків.

Отже, дослідженими в суді доказами встановлено, що дії ОСОБА_1 були наслідком її неприязних відносин з ОСОБА_3 .

Аналізуючи дані докази, суд дійшов висновку, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на з`ясування особистих неприязних відносин, а не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян. ЇЇ висловлювання та суб`єктивні судження були адресовані конкретній особі ОСОБА_3 на ґрунті неприязних відносин, що склалися між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення та містить: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку та спокою громадян.

Обов`язковою умовою дрібного хуліганства є вчинення правопорушення в громадському місці.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, образливі висловлювання, що стосувалися конкретно однієї особи ОСОБА_3 , з якою у ОСОБА_1 виникли особисті неприязні відносини, не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив, дії останньої виникли на ґрунті особистих неприязних відносин з потерпілою та були направлені конкретно в її адресу.

З огляду на таке, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.Л. Шрамко