Справа № 711/6207/24
Номер провадження 3/711/2084/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Михальченко Ю.В., за участі прокурора Лисика М.Ю., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в.о. начальника Комунальної водолазно-рятувальної служби Черкаської обласної ради, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконувачем обов`язків начальника комунальної водолазно-рятувальної служби Черкаської обласної ради та відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог ч.1 ст.45, п. 2-7 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» без поважних причин, несвоєчасно подав до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, оскільки граничний термін подачі був 31.03.2024, а декларація фактично подана 04.04.2024, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1726 КУпАП.

Вказане правопорушення вчинено при наступних обставинах:

Згідно положень ст. 81 ЦК України юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права.

Юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до Розділу 1 Загальні положення Статуту Комунальної водолазно-рятувальної служби Черкаської обласної ради служба створена з метою захисту життя людей на водних об`єктах Черкаської області, відповідно до рішення Черкаської обласної ради від 6 липня 2001 року №20-35 «Про створення обласної комунальної аваріно-рятувальної служби», зареєстрована у виконавчому комітеті Черкаської міської ради 04.09.2001, реєстраційний номер 0001606, перереєстрована у зв`язку зі зміною назви Черкаська обласна комунальна аварійно-рятувальна служба Черкаської обласної ради на Комунальна водолазно-рятувальна служба Черкаської обласної ради 30.03.2009, номер запису про змін свідоцтва про державну реєстрацію 8001606.

Водолазно-рятувальна служба підпорядкована Власнику. Органом управління водолазно-рятувальної служби відповідно до делегованих повноважень є управління цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації (далі-Управління).

Згідно з Розділом 2 Юридичний статус водолазно-рятувальної служби, Водолазно-рятувальна служба є юридичною особою з моменту державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб, осіб-підприємців і громадських формувань, має самостійний баланс, відокремлене майно, розрахунковий та інші реєстраційні рахунки в банківських установах, круглу печатку зі своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом, штампи та інше.

Основними завданнями водолазно-рятувальної служби є:

-проведення водолазно-пошукових робіт на всіх водних об`єктах області за договорами з органами місцевого самоврядування безкоштовно для населення;

-проведення рятувальних робіт у разі виникнення нещасних випадків на водних об`єктах в місцях розташування підрозділів служби;

-проведення профілактичних заходів для запобігання загибелі людей на водних об`єктах, які підлягають постійному обслуговуванню підрозділами служби (згідно Положення з профілактичної роботи).

Відповідно до Розділу 4 Структура водолазно-рятувальної служби формується з урахуванням напрямків її діяльності та поставлених завдань. Функції з галузевого управління водолазно-рятувальної служби здійснює начальник, який несе відповідальність за результатами роботи перед трудовим колективом та обласною радою.

До повноважень Управління відноситься: внесення пропозицій Власнику щодо діяльності водолазно-рятувальної служби, перспектив її розвитку та ефективного використання майна водолазно-рятувальної служби; подання кандидатури на посаду начальника водолазно-рятувальної служби; затвердження структури та штатного розпису водолазно-рятувальної служби; погодження Статуту водолазно-рятувальної служби.

До складу водолазно-рятувальної служби входять: управління служби, обласна пошуково-рятувальна маневрена група; пошуково-рятувальні групи; сезонні рятувальні пости.

Установлено, що розпорядженням №299-р від 13.10.2022 року «Про призначення виконувачем обов`язків начальника ОСОБА_1 » призначено ОСОБА_1 виконувачем обов`язків начальника комунальної водолазно-рятувальної служби Черкаської обласної ради (далі-служба), з 18.10.2022 року, на строк до видання розпорядження голови обласної ради про звільнення його від виконання обов`язків начальника служби.

Відповідно до посадової інструкції начальника служби, начальник служби призначається на посаду розпорядженням голови обласної ради шляхом укладення контракту. Начальник служби підзвітний Органу управління майном Департаменту з питань цивільного захисту та оборонної роботи обласної державної адміністрації у межах встановлених чинним законодавством, Статутом служби та контрактом.

До основних завдань та обов`язків начальника належить: організація діяльності водолазно-рятувальної служби, її підрозділів відповідно до статутних завдань та здійснення керівництва; розробляє структуру, штатний розпис, табель оснащення водолазно-рятувальної служби та подає на затвердження органу з галузевого управління, вживає заходів щодо забезпечення служби кваліфікованими кадрами, створення безпечних і сприятливих умов праці, додержання вимог законодавства про працю та охорону праці, здійснення заходів соціального захисту і розвитку колективу, забезпечення розробки і виконання нормативних документів служби щодо зміцнення трудової дисципліни та трудової активності, вирішення всіх питань в межах наданих йому повноважень, доручення виконання окремих організаційних функцій керівникам структурних підрозділів служби, визначення ступеню їхньої відповідальності, призначення на посаду та звільнення з посади працівників служби та інші обов`язки передбачені посадовою інструкцією.

Посадова особа юридичної особи публічного права обіймає посаду, яка пов`язана з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.

В свою чергу адміністративно-господарські функції (обов`язки) це обов`язки з управління або розпорядження державним, комунальним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації забезпечення контролю за цими операціями тощо). До організаційно-розпорядчих функцій відносяться обов`язки щодо здійснення керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форм власності.

ОСОБА_1 , як в.о.начальника служби Комунальної водолазно-рятувальної служби, є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Листом вх. УСР ДСР НПУ № 17001 від 26.06.2024 року підтверджено відсутність поважних причин у ОСОБА_1 під час подачі декларації за 2023 рік.

Згідно із ч.1 ст.45 Закону особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до п. 2-7 Перехідних положень Закону установлено, що особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статті 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року. Суб`єкти декларування, зазначені у частинах сьомій - чотирнадцятій статті 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти; ч.5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Законом та Порядком заповнення та подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затвердженого Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції 23 липня 2021 року № 449/21, Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29 липня 2021 р. за № 987/36609 (далі Порядок 449/21) передбачено три види декларацій, зокрема:

1) щорічна декларація декларація, яка подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону, або абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону в період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та за загальним правилом містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Законом можуть бути встановлені інші строки подання щорічної декларації.

Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» від 20.09.2023 визначено, що за загальним правилом до 31.01.2024 слід подати:

щорічні декларації (з будь-якою позначкою) за 20212022 звітні періоди;

декларацію при звільненні за 20222023 роки (якщо обов`язок подання декларації настав до 11.10.2023 включно);

декларацію кандидата на посаду за 2021 та 2022 звітні періоди (якщо кінцевий строк їх подання настав у період з 24.02.2022 по 11.10.2023 включно).

Особливості подання декларацій кандидата на посаду та декларацій при звільненні наведено у відповідях на запитання 2-1 та 2-2 цих Роз`яснень.

З 1 січня до 31 березня 2024 року включно суб`єкти декларування (крім тих, які мають право на відтермінування) повинні подати щорічні декларації за 2023 звітний період.

Декларації, подані в період з 24.02.2022 до 11.10.2023 включно вважаються такими, що були подані на виконання обов`язку, передбаченого ст. 45 Закону (абз. 2 п. 2-7 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону). Повторне їх подання не вимагається та є технічно неможливим.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_1 продовжує свою діяльність, як посадова особа юридичної особи публічного права, а тому граничний термін подачі щорічної декларації за 2023 рік є 31.03.2024 включно.

УСР в Черкаській області, згідно з вимогами ст. 251 КУпАП встановлено фактичні обставини, що можуть свідчити про наявність адміністративного правопорушення, та інші аспекти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зокрема, за результатами моніторингу загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які розміщені на офіційному веб-сайті Національного агентства, установлено, що ОСОБА_1 лише 04.04.2024 в порушення вимог ч.1 ст.45, п.2-7 Прикінцевих положень Закону подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік.

Таким чином, ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, обставини якого викладені в протоколі, за що настає адміністративна відповідальність, передбачена за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор Лисик М.А. вважає, що винність ОСОБА_1 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді мінімального штрафу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному адміністративному правопорушенні визнав повністю, щиро розкаюється, просив суворо не карати. Повідомив, що умислу на вчинення правопорушення не мав, не подав вчасно декларацію, оскільки забувся. Обіцяв в подальшому не вчиняти подібного.

Суд, заслухавши правопорушника, вислухавши думку прокурора та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Згідно із ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на несвоєчасне подання декларації без поважних причин, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Адміністративні правопорушення з формальним складом це такі правопорушення, для об`єктивної сторони яких закон вимагає встановлення тільки факту власне діяння.

Отже, відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог ст. 22 КУпАП.

Системний аналіз норм КУпАП визначає завдання, яке полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.

Таким чином, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону (дозволено робити тільки те, що дозволено законом ст. 6 Конституції України).

Відповідно до ст. 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 1 ст. 1726 КУпАП є формальним і не передбачає настання будь-яких негативних наслідків, тому для кваліфікації діяння, передбаченого за вказаною статтею, досить лише здійснення протиправних дій.

Таким чином, можна говорити, про те, що умисел ОСОБА_1 полягав у тому, що він, будучи ознайомленим із вимогами Закону про обов`язки, обмеження та заборони, оскільки неодноразово подавав електронні декларації, не виконав вимоги Закону та навмисно і протиправно їх порушив. Він усвідомлював обов`язок подати електронну декларацію і те, що, маючи для цього можливості, її не подав. Однак наявність такого не є обов`язковим для визначення складових формального правопорушення, невиконання обов`язку і порушення вимог Закону є об`єктивним наслідком і результатом його діяння.

Про необхідність виконання зазначених вище вимог ОСОБА_1 знав, оскільки неодноразово подавав різного виду декларації, та був попереджений про спеціальні обмеження, встановлені Законами України «Про запобігання корупції».

Згідно з вимогами ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст.ст.252-280 КпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.172-6 КУпАП, відповідальність настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

- даними протоколу № 473/2024 від 05.08.2020 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією;

- рапортом оперуповноваженого УСР в Черкаській області ДСР НП України ст.. лейтенанта поліції Олени Горбенко;

- деклараціями ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

В якості пом`якшуючих відповідальність правопорушника обставин суд визнає щире розкаяння винного.

Обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеня його вини та майнового стану, наявності обставин, що пом`якшують його відповідальність та відсутності обставин, що обтяжують відповідальність порушника, вважаю за необхідне накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу, так як застосування до нього цього стягнення буде достатнім для його виховання в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як ним самим, так і іншими особами.

Відповідно до положень п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в зв`язку із пільгою, встановленою законодавством України для ветеранів війни інвалідів війни, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 10.06.2016 року.

Керуючись ст.ст. 40-1, 172-6, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Визнати ОСОБА_1 винним в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в розмірі 605,60 грн. на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір».

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю. В. Михальченко