Справа № 740/6853/24
Провадження № 3/740/2754/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 року м. Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Шевченко І. М., розглянувши матеріали, які надійшли з Ніжинського РУП ГУ НП в Чернігівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

установив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 049893, складеним інспектором ОСОБА_2 , 20.11.2024 близько 17 год. 30 хв. по вул. Овдіївській біля буд. № 232 у м. Ніжині ОСОБА_1 , перебуваючи в нетверезому стані, ображав нецензурною лайкою ОСОБА_3 , після чого взяв її мобільний телефон та розбив об асфальт, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян.

Такі дії ОСОБА_1 ініціатором протоколу кваліфіковано, як адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, тобто дрібне хуліганство.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом указаного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).

З матеріалів справи, зокрема, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та письмових пояснень потерпілої ОСОБА_3 , убачається, що під час розмови між потерпілою ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , останній розбив її телефон. Проте будь яких відомостей та доказів його висловлювань нецензурною лайкою, перебування в нетверезому стані - матеріали справи не містять.

Тобто відсутні жодні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 посягав на суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, порушив громадський порядок і спокій громадян, якимось чином проявив неповагу до суспільства.

Таким чином, з наявних у справі матеріалів не доведено наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вищевказані обставини в сукупності свідчать про те, що відсутні підстави вважати установленим факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства за обставин, указаних у протоколі.

Суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення і згідно КУпАП не повноважний виходити за його межі.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини») доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП слід закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 1, 7, 173, 245, 247, 280, 294 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня прийняття постанови.

Суддя І. М. Шевченко