ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Джерелейко О.Є., розглянувши апеляційну скаргу захисника Євдокимової Ю.В в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2024 року щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

якого визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

При обставинах, зазначених в постанові суду першої інстанції, 05 серпня 2024 року приблизно о 08 год. 30 хв., знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 під час суперечки з ОСОБА_2 виражався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85 гривень, а також стягнуто з нього судовий збір на користь держави.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, захисник Євдокимова Ю.В. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк її оскарження , оскільки при розгляді справи ОСОБА_1 присутній не був, копію постанови отримав захисник 24.10.2024 року, також просить скасувати постанову та провадження по справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування посилається на такі обставини:

- протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, так як не викладена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не зазначено, якими саме діями ОСОБА_1 порушив громадський порядок та спокій громадян;

- пояснення потерпілої не є належним доказом вини ОСОБА_1 ;

- ОСОБА_1 є учасником бойових дій, тому мав бути звільнений віл сплати судового збору.

Будучи увідомленими про місце та час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , захисник Євдокимова Ю.В. та потерпіла ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції не з`явилися, захисник Євдокимова Ю.В. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 надала заяву про розгляд справи за їх відсутності, зазначивши, що вимоги апеляційної скарги підтримують в повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, приходжу до такого висновку.

Вимоги апеляційної скарги щодо поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження постанови суду підлягають задоволенню, так як розгляд справи відбувся за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , відповідно до ст. 285 КУпАП копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено, однак в матеріалах справи відсутні відомості про направлення та отримання копії постанови, захисник Євдокимова Ю.В копію постанови отримала 22.10.2024 року, а апеляційну скаргу подала 01.11.2024 року, дотримавшись десятиденного строку її оскарження.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Однак судом першої інстанції вказані вимоги закону не дотримані в повному обсязі, належним чином не надано оцінки дослідженим матеріалам, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення 05 серпня 2024 року приблизно о 08 год. 30 хв., знаходячись за адресою: м. Павлоград, вул. Московська, буд. 92, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла суперечка та конфлікт по цивільно-правовим відносинам, під час яких ОСОБА_1 лаявся нецензурною лайкою , на зауваження не реагував.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища,адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Складений протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, оскільки в ньому не зазначена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, відповідно до ст. 173 КУпАП, тобто не зазначена суть адміністративного правопорушення.

Суд першої інстанції не звернув уваги на невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП, в якому не викладено всіх обставин, в тому числі всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме те, що дії були вчиненні у громадському місці, так як обставини , які зазначені у протоколі мали місце за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_1 , та те, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян.

Зазначені порушення є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Приймаючи відповідно до ст. 294 КУпАП нову постанову, суд апеляційної інстанції виходить з того, що в протоколі про адміністративне правопорушення не викладено всіх ознак складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства Російської Федерації така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку Європейського суду з прав людини, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції розглянув справу з недотриманням вимог ст. ст. 279, 280 КУпАП, докази наявні у справі ретельно не були перевірені відповідно до ст. 252 КУпАП, внаслідок чого суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, визнавши доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не встановлено достовірно факт саме дрібного хуліганства, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу задовольнити, а постанову судді скасувати із закриттям провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити захиснику Євдокимовій Ю.В в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 строк апеляційного оскарження постанови Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2024 року.

Апеляційну скаргу захисника Євдокимової Ю.В в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2024 року задовольнити.

Постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2024 року щодо ОСОБА_1 , якого визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - скасувати.

Прийняти нову постанову.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Є. Джерелейко