Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3487/24
Провадження № 3/376/1199/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" листопада 2024 р. суддя Сквирського районного суду Київської області Коваленко О. М. , розглянувши матеріали, які надійшли від ВП №1 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого, за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово безробітного, паспорт гр. України серії НОМЕР_1 від 29.09.2003р. виданий Слов`янським РВ УМВС України в Донецькій області,

за ч.2 ст.187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

Встановив:

ОСОБА_1 , 12.11.2024 року о 23:34 год. в АДРЕСА_1 , під час перевірки за місцем проживання особи відносно якої ухвалою Сквирського районного суду від 19.06.2024 року було встановлено адміністративний нагляд був відсутній, чим порушив п. 3 встановлених обмежень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , провину визнав, не заперечуючи фактів, які викладені в протоколі, складеного відносно нього, просить обрати мінімальне адміністративне стягнення.

Адміністративним правопорушенням за ч. 2 ст.187 КУпАП визнається порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що провина правопорушника доведена та підтверджується: поясненнями ОСОБА_1 , наданими в судовому засіданні, Ухвалою Сквирського районного суду від 19.06.2024 року; протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 242999 від 16.11.2024 року, постановою Сквирського районного суду Київської області від 07.08.2024 року, іншими матеріалами справи наданими працівниками поліції.

Таким чином, провина ОСОБА_1 , у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 187 ч.2 КУпАП доведена у повному обсязі, обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення є щире каяття. Обставини, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення в судовому засіданні не встановлені.

При обранні міри адміністративного стягнення, враховуючи обставини вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, приходжу до переконання про можливість накладення адміністративного стягнення у межах санкції ст. 187 ч.2 КУпАП у вигляді штрафу.

Окрім того, в порядку ст. 40-1 КУпАП з правопорушника ОСОБА_1 , на користь держави підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 605,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 34, 35, 40-1, 187 ч.2, 245, 280, 283-284 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»,

Постановив:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення вигляді штрафу у розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 гривень 00 копійок .

Штраф необхідно внести через установу банку України на розрахунковий рахунок: Отримувач: ГУК у Київській обл/Сквирська міс/21081100, Сквирська міська ТГ, Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37955989; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Номер рахунку: UA0010844; Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 , судовий збір у сумі 605.60 грн. судового збору на користь держави за ухвалення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (код отримувача 37955989, рахунок №UA0010844, назва отримувача: ГУК у м.Києві/Сквирська міс/22030101, код ЄДРПОУ суду 37955989 банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанову може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом десяти днів.

Відсутність у постанові в справі про адміністративні правопорушення, як виконавчому документі, у розумінні Закону України "Про виконавче провадження", відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків та його паспортні дані, згідно постанови Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 471/283/17-ц (провадження № 61-331св18), у розрізі ст. 18 указаного Закону, не є підставою для повернення державним виконавцем виконавчих документів без прийняття до виконання (відмови у відкритті виконавчого провадження).

Строк пред`явлення до виконання три місяці з дня набрання постанови законної сили.

Суддя О. М. Коваленко