КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Сітайло О.М., за участю представників енергетичної митниці Гереги Катерини Михайлівни, Холодкової Олени Сергіївни, розглянувши апеляційну скаргу захисника Ополонець Ірини Володимирівни в інтересах ОСОБА_1 на постанову Подільського районного суду міста Києва від 26 березня 2024 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Постановою суду ОСОБА_1 визнано винуватою у тому, що 23 травня 2022 року через пункт пропуску «Рава-Руська-Хребенне» митного поста «Рава-Руська» Львівської митниці з Республіки Польща транспортним засобом, реєстраційний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , підприємство-перевізник ТОВ «Торгруп» () на митну територію України на адресу ТОВ «Катма Груп» (м. Київ, вул. Павла Усенко, буд. 8, оф. 23, ) ввезено товар: «газ вуглеводний скраплений LPG» у кількості 18260 кг., 34,642 тис.л при 15 градусах Цельсія, вартістю 18990,40 Євро.

Переміщення товару через митний кордон України здійснено на підставі документів:

- попередня митна Декларація типу «ІМ ЕЕ» від 22.05.2022 № UA 903000/2022/907955;

- товаротранспортної накладної CMR від 21 травня 2022 року № 89/2022;

- рахунку (invoice) від 21 травня 2022 року № FE/RZA/22/00081, в якому зазначена країна походження товару - Казахстан (Country of origin: Kazakhstan);

- зовнішньоекономічного контракту від 25 березня 2022 року № 20220325UAKAT та доповнення до нього від 25 березня 2022 року № 5.

Відповідно до умов зазначеного зовнішньоекономічного контракту продавцем та відправником товару виступає польське підприємство «Unimot» S.A. (ul. Swierklanska 2a, 47-120 Zawadzkie, Polska, VAT № PL ), одержувачем та покупцем є ТОВ «Катма Груп».

Зазначений товар 23 травня 2022 року (після доставки товарів до митниці призначення) директором ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 як декларантом був заявлений до митного оформлення у відділі митного оформлення «Калуш» митного поста «Західний» Енергетичної митниці та випущений у вільний обіг за митною декларацією типу «ІМ 40 ЕА» № UA903060/2022/003002.

В графі 34 зазначеної митної декларації декларантом заявлено країну походження товару - Казахстан. Крім того, декларантом до митних органів надано «Декларацію про походження товару (Declaration of origin)» від 21 травня 2022 року № FE/RZA/22/00081, відомості про яку внесені до гр. 44 митної декларації типу «ІМ 40 ЕА» № UA903060/2022/003002.

Відповідно до вимог ст. 198 Митного кодексу України митному органу в пункті пропуску через державний кордон України згідно із статтею 335 цього Кодексу подаються документи, що містять відомості про товари, достатні для їх ідентифікації.

Відповідно до вимог ст. 335 Митного кодексу України, під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають митному органу в паперовій або електронній формі документи та відомості зокрема, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних заходів. Незалежно від виду транспорту, яким здійснюється переміщення товарів, під час прибуття товарів у пункт пропуску через державний кордон України надаються документи (відомості) або їх реквізити, у тому числі засобами інформаційних технологій (або у вигляді електронного документа), які підтверджують дотримання заборон та/або обмежень згідно із законами України.

Відповідно до вимог ст. 44 Митного кодексу України, у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару, щодо ввезення якого в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законом України «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».

Для підтвердження відомостей про країну походження товару, директором ТОВ «Катма Груп» під час переміщення товару через митний кордон України до митних органів надано декларацію про походження товару (заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару), а саме рахунок (invoice) від 21 травня 2022 року № FE/RZA/22/00081, в якому зазначено, що країна походження товару - Казахстан.

З метою здійснення перевірки законності ввезення на митну територію України даного товару Енергетичною митницею направлений запит до митних органів Республіки Польща (лист Енергетичної митниці від 30 вересня 2022 року № 7.6-3/20-26/2276).

Відповідно до інформації та копій документів, наданих митними органами Республіки Польща (лист Держмитслужби від 15 червня 2023 року № 26/26-04/7.6/1446), продавцем та відправником товару є польське підприємство «Unimot» S.A. (ul. Swierklanska 2a, 47-120 Zawadzkie, Polska, VAT № PL ), одним з видом діяльності якого є, зокрема, оптова торгівля паливом та супутніми продуктами (PKD code 46.71.Z), одержувачем та покупцем товару в Україні є ТОВ «Катма Груп».

Також митними органами Республіки Польща повідомлено про відсутність у польській митній декларації та в документах відомостей про країну походження товару та в документах, а саме: в рахунку (invoice) від 21 травня 2022 року № FE/RZA/22/00081, наданому польським підприємством «Unimot» S.A., відсутній запис про країну походження товару - Казахстан (Country of origin: Kazakhstan).

Відповідно до ч. 2 ст. 459 Митного кодексу України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно з даними картки обліку особи, яка здійснює операції з товарами, директором ТОВ «Катма Груп» є ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 65 Господарського кодексу України керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і вирішує питання діяльності підприємства.

Згідно з інформацією, розміщеною в АСМО «Інспектор» ПІК «Провадження в справах про ПМП» Держмитслужби, встановлено, що ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень відповідальність за які передбачена ст. ст. 482, 483 Митного кодексу України, не притягувалась.

Таким чином, директором ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 вчинено дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України товару «газ вуглеводний скраплений LPG» у кількості 18260 кг., 34,642 тис.л при 15 градусах Цельсія, вартістю 18990,40 Євро або 587 145,19 грн. (станом на 23 травня 2022 року курс становив 1 Євро = 30,91800 грн.) з приховуванням від митного контролю, шляхом надання до митного органу, як підстави для переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо країни походження товару, за що ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України передбачена адміністративна відповідальність.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, захисник Ополонець І.В. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Подільського районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року щодо ОСОБА_1 та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

Апелянт вважає, що постанова суду є незаконною, прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, судом неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, без дослідження і надання належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам та обставинам, поясненням представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також суд визнав встановленими обставини, що не були доведені належними та допустимими доказами.

На переконання апелянта судом першої інстанції формально здійснено аналіз самого протоколу про порушення митних правил, складеного Енергетичною митницею, та не надано належної оцінки його змісту.

Захисник посилається на те, що з матеріалів адміністративної справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення складався у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; протокол не містить відмітки про роз`яснення ОСОБА_1 її прав, передбачених ст. 498 МК України, чи відмови від підпису останнього; протокол не підписаний ОСОБА_1 , у протоколі також відсутня інформація про можливість припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу, про що до протоколу вноситься відмітка, яка підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. Однак, суд першої інстанції не взяв до уваги такі недоліки протоколу про порушення митних правил, хоча такі недоліки означеного протоколу слугували підставою для направлення цього протоколу на доопрацювання митному органу, а не ухвалення на його підставі рішення, яким встановлено вчинення адміністративного правопорушення з боку ОСОБА_1 .

Також, захисник уважає, що судом першої інстанції формально здійснено аналіз матеріалів адміністративної справи, що слугували підставою складання такого протоколу, оскільки, як вбачається з відповіді митних органів Республіки Польща від 18 червня 2023 року № 1601-ЮА.4331.7.2022.5, митний орган Республіки Польща не надав митним органам України жодних документальних доказів, які свідчили би про те, що Польська компанія «Unimot» не надавала ТОВ «Катма Груп» інвойсу, в якому зазначено країну походження товару - Казахстан, і сам зміст відповіді митного органу Республіки Польща не містить інформації, що такий інвойс Польською компанією «Unimot» для ТОВ «Катма Груп» не надавався. Польська компанія «Unimot» надала митному органу Республіки Польща документи на закупівлю цього товару у різних постачальників з країн ЄС, з яких слідує, що товар російського походження (без визначення виробника), однак такі документи жодним чином не супроводжували поставку товару покупцю - ТОВ «Катма Груп», що не передбачено МК України, і не надавались останньому Польською компанією «Unimot», а тому зміст таких документів не може слугувати підставою для кваліфікацій дій ОСОБА_1 , як порушення митних правил за ч. 1 ст. 483 МК України.

У свою чергу, як зазначає сторона захисту, ТОВ «Катма Груп» здійснило митне оформлення товару відповідно до документів, наданих постачальником, та відповідно до вимог встановлених чинним законодавством України.

Крім того, як наголошує захисник, матеріали справи не містять відомостей щодо направлення запиту до постачальника щодо направлення або не направлення покупцю інвойсу, який містить відомості про країну походження товару (Казахстан).

За відсутності останніх, на переконання апелянта, встановлення наявності суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення потребує встановлення факультативних ознак суб`єктивної сторони правопорушення, зокрема, мотиву вчинення такого.

Сторона захисту просить звернути увагу на те, що судом першої інстанції взагалі не надано жодної оцінки додатковим поясненням представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, доводи та пояснення захисника ОСОБА_1 були відхилені та не взяті до уваги. Так, в додаткових поясненнях щодо заперечень митного органу стосовно заповнення митної декларації ТОВ «Еверіс», а не особисто ОСОБА_1 , захисником було зазначено, що між ТОВ «Катма Груп» та ТОВ «Еверіс» було укладено договір на митно-брокерське обслуговування № 3 від 16 жовтня 2018 року. Пунктом 1.1. зазначеного договору визначено, що ТОВ «Еверіс» діє від імені та в інтересах ТОВ «Катма Груп». Відповідно до умов укладеного договору усі дані до митної декларації вносились безпосередньо митним брокером, працівником ТОВ «Еверіс». Тобто, вказівка в поясненнях митного органу, що ОСОБА_1 вчиняла активні дії щодо ввезення/митного оформлення товару, не відповідають дійсності. ОСОБА_1 не має відповідної освіти, досвіду, кваліфікації та знань, пов`язаних зі сферою ЗЕД, експортно-імпортними операціями та митним оформленням товару. На підтвердження факту митного оформлення товару та заповнення митних декларацій саме митним брокером ТОВ «Еверіс» надано деталізацію до Актів наданих послуг (за травень-червень 2022 року), які засвідчують виконання з боку ТОВ «Еверіс» умов договору на митно-брокерське обслуговування № 3 від 16 жовтня 2018 року.

Крім іншого, захисник звертає увагу, що законодавчі обмеження (заборона) на ввезення такого товару, як «газ вуглеводний скраплений LPG» з походженням з російської федерації, були запроваджені лише 9 травня 2023 року, тобто, через рік після ввезення товару ТОВ «Катма Груп» на митну територію України. На обґрунтування вказаного захисник зазначив, що 9 квітня 2022 року Кабінет Міністрів затвердив постанову № 426, яка встановлює ембарго на ввезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації. Ця постанова КМУ доповнює постанову КМУ № 1147 від 30 грудня 2015 року, якою до кінця російської військової агресії заборонений імпорт товарів російського походження згідно з переліком, що додається. Проте, в такому переліку були відсутні будь-які енергетичні ресурси. Лише 9 травня 2023 року в Постанову КМУ «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з російської федерації» № 1147 від 30 грудня 2015 року, зі змінами, до переліку товарів, заборонених до ввезення на митну територію України, що походять з російської федерації, було включено гази нафтові й інші вуглеводні у газоподібному стані.

Враховуючи вищевикладене, на переконання захисника, у ОСОБА_1 не було жодних мотивів, умислу для того, щоб вказувати «недостовірні», на думку енергетичної митниці, відомості щодо країни походження товару, адже на момент ввезення такого товару, не було жодних законодавчих заборон чи обмежень щодо ввезення газу вуглеводного скрапленого LPG походженням з російської федерації. Митна декларація в цій частині заповнювалась виключно на підставі документів, наданих підприємством-постачальником, та в будь-якому випадку даних про те, що країною походження товару може бути російська федерація у ТОВ «Катма Груп» не існувало ані на час ввезення товару, ані станом на сьогодення.

Крім іншого, як зазначає апелянт, про неправильність застосування судом першої інстанції такої норми матеріального права, як Постанова Кабінету Міністрів України від 9 квітня 2022 року № 426 «Про застосування заборони ввезення товарів з російської федерації» у даній справі свідчить те, що вказана Постанова КМУ не може застосовуватись до правовідносин у даній адміністративній справі та не може регулювати їх з огляду на те, що товар, який ввозився ТОВ «Катма Груп» на митну територію України, ввозився в режимі імпорту з Республіки Польща, а не з російської федерації. А заборона стосується саме імпорту з російської федерації. Імпорт - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари після сплати всіх митних платежів, встановлених законами України на імпорт цих товарів, та виконання усіх необхідних митних формальностей випускаються для вільного обігу на митній території України. Ввезення ТОВ «Катма Груп» товару з Республіки Польща підтверджується зовнішньо-економічним контрактом, інвойсом, CMR, самою енергетичною митницею та протоколом про порушення митних правил, а також митною декларацією типу IM 40 ЕА, де в графі 2 «Відправник/Експортер» та графі 15 «Країна відправлення» значиться Республіка Польща.

На переконання захисника, судом першої інстанції взагалі не застосовано такі норми матеріального права, як частини 2 та 3 ст. 44, ст. 48 Митного кодексу України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, та жодна з обставин не була доведена Енергетичною митницею.

Декларантом було сплачено митні платежі за основною ставкою у повному обсязі, що виключає мотив приховати товар або відомості про нього з метою неправомірного заниження митних платежів. Жодний документ, що міститься в матеріалах справи про адміністративне правопорушення за порушення митних правил, не свідчить про походження товару з країни, імпорт з якої заборонено на рівні закону.

За таких обставин, на переконання захисника, протокол про порушення митних правил, складений щодо ОСОБА_1 , не можна визнати законним і обґрунтованим, а зібрані докази не підтверджують існування обставин, викладених у протоколі про порушення митних правил.

Захисник зазначає, що з огляду на те, що ТОВ «Катма Груп», директором якого є ОСОБА_1 , імпортуючи вказаний товар, не мала жодного умислу в його переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товару документу, що містять неправдиві відомості щодо країни походження товару, не вчинила жодних дій, які посягають на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вона не може бути притягнена до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України, а тому провадження у справі у відповідності до приписів ст. 247 КУпАП підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні апеляційної інстанції представник Енергетичної митниці зазначає, що посилання захисника на те, що ОСОБА_1 особисто декларацію не подавала, не вносила до неї даних щодо країни походження, а також на те, що саме ТОВ «Еверіс» здійснювало декларування, - є неспроможним, позаяк - у графі 14 митної декларації зазначено - ТОВ «Катма Груп» декларант/представник, а в графі 54 зазначено, що саме ОСОБА_1 подавала митну декларації та заповнювала її, у тому числі, і подавала документи та заповнювала графу 34 МД (країна походження). ТОВ «Еверіс» взагалі відсутнє у поставці цього товару - газу вуглеводного скрапленого.

Окрім того, представник Енергетичної митниці зазначає, що відповідно до приписів ч. 2 ст. 459 Митного кодексу України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств. Згідно з даними картки обліку особи, яка здійснює операції з товарами, директором ТОВ «Катма Груп» є громадянка ОСОБА_1 , і, відповідно до ст. 65 Господарського кодексу України, керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і вирішує питання діяльності підприємства.

А тому, як зазначає представник Енергетичної митниці, саме директор ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 вчиняла активні дії щодо ввезення/митного оформлення (оскільки є імпортером, декларантом) товару «газ вуглеводний скраплений LPG» та у подальшому введення в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої держави від виробника до споживача, а тому саме ОСОБА_1 є суб`єктом даного правопорушення та підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил.

Щодо посилання захисника на те, що протокол про порушення митних правил складено з порушенням вимог чинного законодавства, то представник Енергетичної митниці зазначає, що вказане не відповідає дійсності, оскільки адвокат бере до уваги нечинну редакцію МК України, при тому, що порядок складання протоколу та пов`язані з цим дії регламентуються положення ч. 9, ч. 10 ст. 494 МК України (діюча редакція).

Щодо отриманої від Республіки Польща відповіді, то представник Енергетичної митниці вказує, що відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 36 МК України, країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. З посиланням на положення ч.1, ч. 6 ст. 43, ст. 44 МК України представник митниці зазначає, що для підтвердження відомостей про країну походження товару, директором ТОВ «Катма Груп» під час переміщення товару через митний кордон України до митних органів надано декларацію про походження товару (заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару), а саме: рахунок (invoice), в якому зазначено, що країна походження товару - Казахстан. Вказані обставини спростовуються відповіддю митних органів Республіки Польща (лист від 18 травня 2023 року № 1601-ЮА.4331.7.2022.5), серед іншого, було повідомлено, що країною походження товару є російська федерація, а саме:

- «відповідно до доказів, наданих «Unimot» S.A., країною походження експортованого товару є російська федерація» (пункт 4 листа);

- «ми не встановили, яка компанія є виробником вуглеводної газової суміші в скрапленому вигляді, експортованої в Україну, але встановлено, як вже зазначалось вище, що країною походження експортованого товару є російська федерація, і що він був придбаний у Польщі, Швейцарії та Австрії» (пункт 6 листа);

- «відповідно до рахунків-фактур, наданих компанією «Unimot» S.A., та пояснень цієї компанії, країною походження суміші вуглеводних газів у скрапленому вигляді, реалізованої компанією «Unimot» S.A. є російська федерація (пункт 7).

Постановою Кабінету Міністрів України від 9 квітня 2022 року № 426 «Про застосування заборони ввезення товарів з російської федерації» заборонено звезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації.

На переконання представника Енергетичної митниці, вказану постанову адвокат не правильно трактує, оскільки відповідно до неї: заборонено ввезення на митну територію України в митному режимі імпорт товарів з росії; товари, переміщення яких територією росії здійснено транзитом, та товари, ввезені з росії, у тому числі, товари походженням з третіх країн, можуть бути поміщені в митний режим імпорту, якщо їх ввезення здійснено до 24 лютого 2024 року включно.

Тобто, враховуючи вказану постанову, ввезення товарів походженням з росії після 24 лютого 2022 року було заборонено повністю.

Крім того, як зазначає представник Енергетичної митниці, у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 17 серпня 2020 року № 719 «Про запровадження спеціального мита на окремі товари походженням з російської федерації, що ввозяться на митну територію України» нараховувалось спеціальне мито - на товари, що переміщувались залізничним та автомобільним транспортом в розмірі 3%.

Відповідно до розділу 2, графи 2 Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа, якщо оформлення товарно-транспортного документа здійснюється після оформлення МД, а також якщо з урахуванням особливостей умов поставки товарів відповідно до правил Інкотермс (у редакції, що застосовується відповідно до умов зовнішньоекономічного договору (контракту)) (далі - Інкотермс) відправником у транспортному документі зазначений нерезидент, у графі зазначаються відомості про відправника відповідно до зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту). Відповідно до вищезазначеного ТОВ «Катма Груп» на підставі представлених документів, в ГТД зазначено в якості експортера країну - Польща. Вказаний факт не спростовується а ні митним органом України, а ні митним органом республіка Польща.

Звертаючись до встановлених законодавчих норм, наводиться факт того, що обмеження на ввезення такого товару з походженням з російської федерації були введені після дати ввезення відповідного товару ТОВ «Катма Груп», отже на момент ввезення товару жодних законодавчих заборон або обмежень не існувало, що визначало можливість його ввезення відповідно до чинного законодавства.

На переконання захисника Ополонець І.В. , враховуючи вищевикладене, у ОСОБА_1 не було жодних мотивів, умислу і таке інше для того, щоб вказувати «недостовірні», на думку Енергетичної митниці, відомості щодо країни походження товару, оскільки на момент ввезення такого товару, не було жодних законодавчих заборон чи обмежень щодо ввезення газу вуглеводного скрапленого LPG походженням з російської федерації. Так, умовами контракту (п.4.4.), укладеного з Постачальником компанією «Unimot», при відвантаженні в автоцистерни Продавець надає Покупцю з вантажем (партією) Товару безоплатно оригінальні товарно-супровідні документи: CMR та/або SMGS, рахунок-фактуру (інвойс), сертифікат (паспорт) якості. Митна декларація в цій частині заповнювалась виключно на підставі документів, наданих підприємством-постачальником, та в будь-якому випадку даних про те, що країною походження товару може бути російська федерація у ТОВ «Катма Груп» не існувало: ані на час ввезення товару, ані станом на сьогодні.

Щодо твердження Енергетичної митниці, що згідно Постанови КМУ від 17 серпня 2020 року № 719 «Про затвердження спеціального мита на окремі товари походженням з російської федерації, що ввозяться на митну територію України», нараховувалось спеціальне мито - 3%, а ОСОБА_1 мала умисел уникнути його сплати у зв`язку з чим приховала походження товару, то, на переконання адвоката Ополонець І.В., таке твердження митного органу є неправдивим та таким, що не заслуговує на увагу, оскільки ТОВ «Катма Груп» сплачено спеціальне мито у розмірі 3%, що підтверджується самою митною декларацією графа 47 МД (код митного платежу 30 «Спеціальне мито на товари походженням з російської федерації».

Вказаною Постановою, як зазначає адвокат Ополонець І.В., визначено, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовується спеціальне мито згідно з цим пунктом, такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати спеціального мита за визначеними цим пунктом ставками.

Митна декларація прийнята митним органом, а митний платіж зарахований до бюджету. Таким чином, на переконання адвоката Ополонець І.В., з боку ОСОБА_1 взагалі відсутній будь-який умисел щодо приховування даних щодо походження товару. Судом першої інстанції взагалі не надано оцінку митній декларації та не досліджено дане питання.

Додатково захисник Ополонець І.В. зазначає, що викликає сумнів сам факт наявності такої підстави для порушення справи про порушення митних правил, як письмова відповідь митних органів Республіки Польща, а, окрім того, у матеріалах справи міститься лист митних органів Республіки Польща, викладений англійською мовою з додатками польською мовою. Вказаний лист з відповіддю від митних органів Республіка Польща має неофіційний переклад на українську мову, про що свідчить відповідна відмітка директора Бюро перекладів «Транслейт» ОСОБА_3 на вказаних документах, однак, як зауважує адвокат Ополонець І.В., жодних відомостей щодо цієї особи у частині відповідності її вимогам ст. 503 МК України матеріали справи не містять.

Отже, на переконання адвоката Ополонець І.В., матеріали справи про порушення митних правил щодо ОСОБА_1 , окрім протоколу про порушення митних правил, не містять у собі будь-яких інших належних та допустимих доказів, які б поза розумним сумнівом дозволили зробити висновок про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 483 МК України, а сам по собі протокол про порушення митних правил не може вважатися беззаперечним доказом вини особи у порушенні митних правил, якщо викладені в ньому обставини не підтверджуються доказами, належність та достовірність яких не викликає будь-яких сумнівів.

ОСОБА_1 та її захисник Ополонець І.В., будучи належним чином повідомлені про судове засідання, не з'явились, водночас, на електрону адресу Київського апеляційного суду надійшла заява про розгляд без їх участі.

Зважаючи на позицію учасників апеляційного розгляду, апеляційний суд доходить висновку про проведення апеляційного розгляду за відсутності ОСОБА_1 та її захисника Ополонець І.В.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників Енергетичної митниці Гереги К.М. та Холодкової О.С. , дослідивши наявні у справі докази, слід дійти такого висновку.

Згідно з положеннями ст.ст. 245, 280 КУпАП одним з завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Статтею 489 МК України встановлено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, які мають значення для справи, та наявним у справі доказам суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються:

1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів;

2) поясненнями свідків;

3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності;

4) висновком експерта;

5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Згідно з ч. 1 ст. 483 МК України передбачена відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

За змістом вказаної норми переміщення предметів із приховуванням від митного контролю може здійснюватися, в тому числі, шляхом подання до митного органу України, як підстави для їх переміщення, документів, що містять неправдиві дані. Підставою для переміщення предметів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митниці на пропуск предметів через митний кордон, зокрема, митна декларація, контракт, коносамент, товарно-супровідні документи, інвойс, дозвіл відповідних державних органів тощо.

Документами, що містять неправдиві дані, є такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості предметів, щодо їх відправника чи одержувача, щодо держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, тощо, не відповідають дійсності.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про порушення митних правил № 0098/90300/23 додано копії таких документів: листа про направлення протоколу про ПМП, з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, службову записку про обставини складання протоколу про ПМП, ЕЕ, ЕМД, рахунку, CMR, ЕЕ, звіту про якість, MRN, платіжного доручення, проформи-інвойсу, контракту, доповнення до контракту, змін до доповнення, договору, курсу валют, листів, MRN, E-AD, рахунку, CMR, звітів, протоколу зважування, листів, довіреності, листа EM, листа Львівської митниці з додатками, повістки ОСОБА_1 , вимоги, листа ТОВ «Катма Груп», повістки ОСОБА_5 , листа ТОВ «Торгруп».

З огляду на докази, додані до протоколу про порушення митних правил, то вони беззаперечно підтверджують вину ОСОБА_1 , а доводи захисника щодо того, що митний орган не надав жодних доказів, які підтверджують, що країна походження товару не Казахстан, а також на те, що митні органи Польщі не надали докази, що товар має джерело походження з російської федерації, є безпідставними з огляду на таке.

Відповідно до інформації та копій документів, наданих митними органами Республіки Польща листом від 18.05.2023 № 1601-ІОА.4331.7.2022.5 (лист Держмитслужби від 15.06.2023 № 26/26-04/7.6/1446) продавцем та відправником товару є польське підприємство «Unimot» S.A. (ul. Swierklanska 2a, 47-120 Zawadzkie, Polska, VAT № PL ), одним з видом діяльності якого є зокрема оптова торгівля паливом та супутніми продуктами (PKD code46.71.Z), одержувачем та покупцем товару в Україні є ТОВ «Катма Груп».

Також митними органами Республіки Польща повідомлено про відсутність в польській митній декларації відомостей про країну походження товару та в документах, а саме в рахунку (invoice), наданому польським підприємством «Unimot» S.A., відсутній запис про країну походження товару - Казахстан (Country of origin: Kazakhstan).

Окрім того, митними органами Республіки Польща (лист від 18.05.2023 № 1601-ІОА.4331.7.2022.5), серед іншого, було повідомлено, що країною походження товару є російська федерація, а саме:

- «відповідно до доказів, наданих «Unimot» S.A., країною походження експортованого товару є російська федерація (пункт 4 листа)»;

- «ми не встановили, яка компанія є виробником вуглеводної газової суміші в скрапленому вигляді, експортованої в Україну, але ми встановили, як вже зазначалось вище, що країною походження експортованого товару є російська федерація, і що він був придбаний у Польщі, Швейцарії та Австрії» (пункт 6 листа);

-«відповідно до рахунків-фактур, наданих компанією «Unimot» S.A., та пояснень цієї компанії, країною походження суміші вуглеводних газів у скрапленому вигляді, реалізованої компанією «Unimot» S.A. є російська федерація» (пункт 7).

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції, а також приймає до уваги таке.

Відповідно ч. 1, 2 ст. 36 МК України, країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 43 МК України, документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару.

Для підтвердження відомостей про країну походження товару, директором ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 під час переміщення товару через митний кордон України до митних органів надано декларацію про походження товару (заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару), а саме рахунок (invoice), в якому зазначено, що країна походження товару - Казахстан.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.04.2022 № 426 «Про застосування заборони ввезення товарів з російської федерації» заборонено ввезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації.

Таким чином, директором ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 вчинено дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України товару «газ вуглеводний скраплений LPG» з приховуванням від митного контролю шляхом надання до митного органу як підстави для переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо країни походження товару, чим вчинила порушення митних правил, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 483 МК України.

Відповідно до вимог ст. 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. У даному випадку - за місцем знаходження Енергетичної митниці.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Згідно зі ст. ст. 10, 11 КУпАП правопорушення визнається вчиненим: 1) умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, 2) з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 03 червня 2005 року «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Оскільки відповідь від митних органів Латвійської Республіки надійшла до Енергетичної митниці 15.06.2023, що свідчить про момент фактичного виявлення правопорушення, а протокол про порушення митних правил надійшов до суду 07.11.2023, тобто у 6-місячний строк з моменту виявлення правопорушення, то слід вважати, що строк накладення адміністративного стягнення не сплив.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про правопорушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши та вивчивши документи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, слід дійти висновку, що директором ТОВ «Катма Груп» ОСОБА_1 було здійснено переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо країни походження товару.

Провадження у справах про порушення митних правил згідно зі ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суддя бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Водночас, частиною 3 статті 3 Митного кодексу України передбачено, що норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом, як правопорушення.

На момент вчинення правопорушення санкція статті 483 МК України передбачала накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

У той же час на момент прийняття рішення у цій справі набули чинності зміни до санкції ст. 483 МК України, яка наразі передбачає накладення штрафу в розмірі від 50 до 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, або з конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю.

Окрім того, у рішенні ЄСПЛ від 06.11.2008 року у справі «Ісмаїлов проти Росії» встановлено, що згідно з принципом верховенства права, який закріплений в усіх статтях Конвенції, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам. У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями МК України як обов`язкове.

Відповідно до ч. 1 ст. 465 МК України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави.

Проте у даному випадку конфіскація товарів, безпосередніх предметів вчинення адміністративного правопорушення, не може бути застосована, оскільки відсутня інформація щодо збереження таких товарів на момент розгляду справи, а тому саме накладення штрафу забезпечить той справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, який з урахуванням практики ЄСПЛ буде достатнім заходом впливу за вчинене порушення.

Згідно з протоколом про порушення митних правил № 0098/90300/23 вартість товару «газ вуглеводний скраплений LPG» у кількості 18 260 кг, 34,642 тис. л при 15 градусах Цельсія, становить 18 990,40 Євро.

Відповідно до ст. 3-1 МК України для цілей здійснення митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується офіційний курс валюти України до іноземної валюти, встановлений Національним банком України, що діє на 0 годин дня подання митної декларації, або дня здійснення митних формальностей, якщо вони здійснюються без подання митної декларації.

Як вбачається з декларації від 23.05.2022 та документу контролю доставки до неї, перетин кордону припадає на 23.05.2022. Офіційний курс валюти України до іноземної валюти станом на 23.05.2022 становив 30,9180 гривень за 1 Євро.

Таким чином, висновки судді першої інстанції у постанові від 26 березня 2024 року про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, всупереч доводів апеляційної скарги, відповідають фактичним обставинам справи, ґрунтуються на належних і допустимих у розумінні ст. 251 КУпАП доказах, а тому передбачені законом підстави для скасування судового рішення і закриття провадження у справі згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, як про це просить апелянт, відсутні.

Адміністративне стягнення на ОСОБА_1 накладено у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП, ст. 465 МК України.

Зважаючи на викладене, під час апеляційного розгляду не встановлені підстави для скасування постанови суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга захисника Ополонець І.В. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 529 Митного кодексу України та ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника Ополонець І.В. залишити без задоволення, а постанову судді Подільського районного суду міста Києва від 26 березня 2024 року - без зміни.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду О.М. Сітайло