Справа № 192/3439/24
Провадження № 3/192/1107/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., розглянувши в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Новопокровка Солонянського району, Дніпропетровської області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , місце роботи суду не відоме, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувалась,

за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу серії ВАВ № 018717 від 20 листопада 2024 року, ОСОБА_1 18 жовтня 2024 року об 11 годині 00 хвилин за місцем свого мешкання в АДРЕСА_1 ухилилася від виконання передбачених ст. 150 Сімейного кодексу України обов`язків щодо виховання своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого остання 18 жовтня 2024 року об 11 годині 00 хвилин в приміщенні Новопокровського ліцею не дотримуючись дисципліни та етичних норм під час сварки з однокласницею ОСОБА_3 висловлювалася на її адресу нецензурною лайкою, намагалася вчинити бійку, в результаті чого був порушений освітній процес.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить її підпис у протоколі про адміністративне правопорушення. У зв`язку з викладеним суд вважає за можливе розглянути протокол за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки відповідно до ст. 268 КУпАП її участь не є обов`язковою.

Вивчивши матеріали додані до протоколу, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Диспозиція ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів малолітніх та/або неповнолітніх дітей, які зокрема регламентуються законодавством, а суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. При цьому ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням належного виховання та навчання неповнолітніх дітей.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки батьків або осіб, які їх замінюють щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Таким чином, ухиленням від виконання батьківських обов`язків не повинна вважатися будь-яка дія, а вважатиметься невиконання обов`язків, чітко передбачених законодавством і лише тих, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 09.07.1998 р. у справі про тлумачення терміну «законодавство» визначено, що під законодавством слід розуміти (охоплюється) закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також постанови Верховної Ради України, укази Президента України, декрети і постанови Кабінету Міністрів України, прийняті в межах їх повноважень та відповідно до Конституції України і законів України.

Тобто, якщо вказані акти передбачають обов`язки батьків відносно дітей, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання останніх, то за порушення таких батьків мають притягувати до відповідальності згідно диспозицій норм ст.184 КУпАП.

Згідно ст.12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

З доданих до протоколу доказів встановлено, що між малолітньою ОСОБА_4 та її однокласницям 18 жовтня 2024 року в приміщенні Новопокровського ліцею під час освітнього процесу стався конфлікт, під час якого діти виражалися нецензурною лайкою, намагалися вчинити бійку. З письмових пояснень ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 суддею встановлено що конфлікт між дітьми триває протягом двох років.

Протокол та додані до нього докази не містить посилання на те, що ОСОБА_1 , 18 жовтня 2024 року перебуваючи у себе вдома допустила факт того, що її малолітня (на час події) дитина вчинила сварку з однокласницею в приміщенні Новопокровського ліцею під час освітнього процесу.

З письмових пояснень ОСОБА_1 з`ясовано, що їй відомо про наявність конфлікту у її дочки в ліцеї, тобто мати спілкується з дитиною з приводу її шкільного життя, а 18 жовтня 2024 року під час події, яка зазначена в протоколі, ОСОБА_1 перебувала у себе вдома. Згідно характеристики Новопокровського ліцею від 22 жовтня 2024 року, мати ОСОБА_2 підтримує контакт з класним керівником, з`являється до школи за проханням адміністрації та вчителів, відвідує батьківські збори, забезпечує все необхідне для повноцінного розвитку дитини.

Тому доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 умисно або з необережності ухилялася від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов виховання своє дитини не надано.

З досліджених доказів суддя позбавлений можливості прийти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП, а тому в діях ОСОБА_1 відсутні склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки надані докази не доводять його наявність.

У зв`язку з викладеним, згідно ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н. О. Щербина