Провадження № 3/201/4493/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024р. суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська - Ткаченко Н.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Відділу поліції № 2 (до перейменування Відділення поліції № 5) Дніпровського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , щодо якого складений протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

03.10.2024р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла справа про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючою по справі визначена суддя Ткаченко Н.В.

З протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 221966 від 13.09.2024р. вбачається, що 13.09.2024р. близько 14.00год. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у громадському місці біля буд. 8а по пр. Науки в м. Дніпро, висловлювався нецензурною лайкою на адресу перехожих, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи є відповідні докази.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а саме, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 обізнаний про складання протоколу про адміністративне правопорушення та необхідність явки до суду, що підтверджується його підписом, вважаю можливим розглянути справу за відсутності правопорушника.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , щодо якого складений протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, приходжу до наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається суть адміністративного правопорушення.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці у громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є його місце скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема, стадіони, підземні переходи, під`їзди тощо.

Суб`єктивна сторона зазначеного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, при цьому, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне до цього, елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Верховний Суд в постанові від 10.05.2018р. у справі № 760/9462/16-а зробив висновок, що складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Так, на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, до матеріалів справи жодних доказів не надано, пояснення від ОСОБА_1 не відбиралися, свідки при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не залучалися, потерпіла особа відсутня.

Наданий рапорт, що складений уповноваженою особою, згідно роз`яснень, що містяться в постанові Верховного Суду у справі № 524/5741/16-а від 20.05.2020р., не може бути доказом вчинення адміністративного правопорушення, оскільки поліцейський є зацікавленою особою.

Згідно із ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з того, що досліджені матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 299 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ткаченко Н.В.