Справа № 702/756/24
Провадження № 3/702/411/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення адміністративного стягнення

14.08.2024 м. Монастирище

Суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Барська Т.М., з участю прокурора Блиндюка В.Б., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянув матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання АДРЕСА_2 , працює директором ПП "Лювайс", депутат Монастирищенської міської ради Уманського району Черкаської області,

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Монастирищенської міської ради Уманського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, без поважних причин, несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, оскільки граничний термін подачі був 31.03.2024, а декларацію вона фактично подала 12.04.2024.

Такими діями ОСОБА_1 порушила ч. 1 ст. 45, п. 27 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачає ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Визначені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП права ОСОБА_1 суддею роз`яснені.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення визнала повністю, щиро розкаялась, пояснила, що декларації за 2021 і 2022 роки подала у січні 2024 року, а декларацію за 2023 рік механічно подати забула. Коли з міської ради їй повідомили про помилку, вона відразу виправилась і декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, подала, будь-яких причин, що унеможливили подачу декларації в строк, визначений законом, не мала.

Прокурор в судовому засіданні висловив думку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, а тому просив визнати останню винною вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення в мінімальному розмірі 50 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що складає 850 гривень.

Дослідивши протокол та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , думку прокурора, суддя приходить до таких висновків та такого рішення.

Згідно зі ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Як зазначено в ч.1, 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

У ст.251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Допустимість доказів це придатність їх для використання у адміністративному процесі за формою, на відмінну від їх належності як придатності для використання за змістом.

При цьому, відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Дослідженням наявних у справі доказів встановлені такі обставини:

- відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №470/2024 від 30.07.2024 ОСОБА_1 , будучи депутатом Монастирищенської міської ради Уманського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45, п.2 7 Прикінцевих положень Закону України "Про запобігання корупції", без поважних причин, несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, оскільки граничний термін подачі був 31.03.2024, а декларація фактично подана 12.04.2024 (а.с.2-11);

- згідно з рішенням Монастирищенської міської ради № 1-1/VIII від 25.11.2020 «Про підсумки виборів депутатів міської ради та міського голови і визнання їх повноважень» за результатами голосування 25.10.2020 обрано двадцять шість депутатів Монастирищенської міської ради (списки додаються); депутати Монастирищенської міської ради склали присягу та є такими, що приступили до виконання своїх повноважень (а.с.29);

- відповідно до списку депутатів Монастирищенської міської ради, обраних 25.10.2020 в територіальних виборчих округах, ОСОБА_1 обрана депутатом Монастирищенської міської ради (а.с.30-33);

- ОСОБА_1 прийняла присягу депутата Монастирищенської міської ради, що підтверджується присягою депутата Монастирищенської міської ради від 25.11.2020, яка містить особистий підпис ОСОБА_1 (а.с.34).

- згідно з паперовою копією електронної декларації «щорічна» за 2023 рік та відомостями, виданими пошуковою системою Єдиного Державного Реєстру Декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з офіційного сайту НАЗК України (https://nazk.gov.ua/), за параметрами пошуку « ОСОБА_1 », ОСОБА_1 щорічну декларацію за 2023 рік, як депутат міської ради, подала 12.04.2024 о 10:09.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» №93-IV від 11.07.2002 із змінами та доповненнями депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» № 93-IV від 11.07.2002 із змінами та доповненнями, повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Відповідно до пп. б) п. 1) ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 (із змінами) до суб`єктів на яких поширюється дія цього Закону є: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Згідно з приміткою до ст.172-6 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Розглядом встановлено, що ОСОБА_1 обрана депутатом Монастирищенської міської ради Черкаської області, у порядку передбаченому законом набула повноважень депутата місцевої ради, а тому є суб`єктом на якого поширюються дія Закону України «Про запобігання корупції» та відповідно до частин першої та другої статті 45 цього Закону зобов`язана подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до статті 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму частини 1 статті 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Слід зазначити, що в частині 1 статті 45 Закону та п.2-7 його Прикінцевих положень визначений кінцевий термін (часові межі), коли уповноважені на те особи зобов`язані подати декларацію.

Законом та Порядком заповнення та подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затвердженого Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції 23.07.2021 №449/21, передбачено три види декларацій, зокрема, щорічна декларація декларація, яка подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону, або абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону в період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та за загальним правилом містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

З 1 січня до 31 березня 2024 року включно суб`єкти декларування (крім тих, які мають право на відтермінування) повинні подати щорічні декларації за 2023 звітний період.

Відповідно до п. 2-7 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014 (із змінами) встановлено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VII цього Закону (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені цим Законом (у тому числі з урахуванням особливостей, встановлених частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону).

Граничним терміном подачі щорічної декларації за 2023 рік для ОСОБА_1 було 31.03.2024. Однак, щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік вона подала 12.04.2024.

Для кваліфікації діяння за частиною 1 статті 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Безпосереднім об`єктом правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, є встановлений законодавством (зокрема Законом України «Про запобігання корупції») порядок і кореспондуючі йому обов`язки суб`єкта декларування подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зважаючи на те, що адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП є правопорушеннями з формальним складом, обов`язковими ознаками їх об`єктивної сторони є діяння (дія чи бездіяльність), наслідки у вигляді порушення встановленого порядку та причинний зв`язок між діянням та зазначеними наслідками.

У цьому випадку, очевидним та ніким не оспорюваним фактом є несвоєчасне подання декларації депутатом міської ради ОСОБА_1 .

Розглядом встановлено, що поважні причини, які перешкодили ОСОБА_1 подати декларацію, відсутні.

Отже, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 допустила відповідне порушення Закону та подала декларацію з пропуском встановленого строку.

Датою вчинення адміністративного правопорушення суддя вважає дату наступну за граничною датою до закінчення якої необхідно було подати вказану декларацію, тобто 01.04.2024.

Місцем вчинення правопорушення суддя вважає місце виникнення обов`язку дотримуватися вимог статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», тобто Монастирищенську міську раду Черкаської області.

З урахування викладеного вище, суддею встановлено, що ОСОБА_1 мала обов`язок у визначений законом строк до 00 годин 00 хвилин 01 квітня поточного року подати щорічну декларацію за 2023 рік за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції, однак вказаного не зробила і подала вказану декларації лише 12.04.2024 о 10 год 09 хв, поважність причин пропуску строку не підтвердила.

Аналізуючи наведені докази та дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, приходжу до переконання про доведення вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП

Згідно зі ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно до ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, відповідно до статті 34 КУпАП, є її щире розкаяння.

Обставини, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до статті 35 КУпАП, не встановлені.

При призначенні покарання суддя виходить не з принципу формального підходу до вирішення справи, а саме з необхідності забезпечення уникнення порушень прав і свобод інших громадян, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством, а тому, притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є виправданим, оскільки її вина є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом» та цього вимагають справжні інтереси суспільства, на охорону яких і направлені завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, вирішуючи питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення, суддя відповідно до статті 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, її поведінку під час та після вчинення адміністративного правопорушення, ступінь її вини, майновий стан, наявність обставини, що пом`якшує відповідальність та відсутність обставин, які обтяжують адміністративну відповідальність, а тому вважає необхідним застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі наближеному до нижчої межі санкції ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Визначений вид та розмір покарання за своїм видом та мірою відповідає завданню та меті накладення адміністративного стягнення і є необхідним й достатнім для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За правилами ст.40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1, 7, 9, 22, 23, 33- 35, 245, 247, 251, 276, 283-285 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Штраф має бути сплачений порушником на рахунок: номер рахунку UA00, Код класифікації доходів бюджету 21081100, найменування коду класифікації доходів бюджету Адміністративні штрафи та інші санкції (в.т.ч. штраф за вироком суду), Отримувач ГУК у Черк.обл./тгм.Монастирище/21081100, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код .

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 коп.

Судовий збір має бути сплачений порушником на рахунок: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) Рахунок отримувача: UA0026001 Код класифікації доходів бюджету: 22030106

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу упродовж 15 днів в порядку примусового виконання штраф стягнути в подвійному розмірі в розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду особою, щодо якої її винесено. Скаргу на постанову у справі, може бути подано протягом десяти днів з дня її винесення через Монастирищенський районний суд Черкаської області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо скаргу про апеляційне оскарження, не було подано.

Суддя Тетяна БАРСЬКА