Провадження № 3/932/4630/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Дніпро

суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Цитульський В.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , інформації щодо місця роботи чи навчання не повідомив

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 126 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

15 жовтня 2024 року складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №150859 за вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.126 КУпАП. Відповідно до якого 15 жовтня 2024 року о 00:20 год. у м. Дніпро по вул. Виконкомівська 26 здійснював рух на транспортному засобі Renault Scenic д.н.з. НОМЕР_1 , при цьому не мав права керувати транспортним засобом, чим порушив вимоги п.2.1.а ПДР та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст. 126 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до такого висновку.

Із змісту протоколу та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 на момент складення протоколу про адміністративне правопорушення був неповнолітнім.

Ця обставина надає справі особливого значення з приводу дотримання прав неповнолітнього.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що уповноважені особи, які складали протоколи про адміністративне правопорушення, не ознайомили неповнолітнього ОСОБА_1 зі спеціальним правом, визначеним у ст.270 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.270 КУпАП, інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Законні представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу (ч.3 ст.270 КУпАП).

Разом з тим, згідно з ч.2 ст.33 Закону України «Про національну поліцію», проведення опитування неповнолітніх допускається тільки за участю батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Із протоколу про адміністративне правопорушення випливає, що працівниками поліції проводилось опитування неповнолітньої особи без участі батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Отже, працівниками поліції при складанні протоколів про адміністративні правопорушення було істотно порушено право неповнолітнього ОСОБА_1 на захист. Установивши, що поліцейські спілкуються з неповнолітнім, вони був зобов`язані забезпечити прибуття на місце події законного представника, однак у порушення вимог ст.270 КУпАП, ч.2 ст.33 Закону України "Про національну поліцію" цього не зробили.

Згідно вимог ст.252КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно з вимогами п.7 Мінімальних стандартних правил ООН, що стосуються відправлення здійснення правосуддя щодо неповнолітніх, право мати адвоката та право на присутність батьків є основними процесуальними гарантіями захисту прав неповнолітніх.

Відповідно до вимог ч.1 ст.3 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, насамперед увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відтак, забезпечення права на захист неповнолітньої особи при її притягненні до будь-якого виду юридичної відповідальності здійснюється шляхом обов`язкового залучення законного представника.

При цьому правовий статус неповнолітнього, як особи, що не володіє повним обсягом дієздатності, для належної реалізації права на захист потребує залучення законного представника незалежно від наявності про це клопотання неповнолітнього.

Працівники поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не переконалась у тому, що ОСОБА_1 правильно розуміє суть правопорушення, вчинення якого йому ставиться у провину, як того вимагають загальні положення норм права як національного, так і міжнародного, зокрема, Конвенції ООН про права дитини, що регламентують захист прав дитини, а також особливість порядку притягнення неповнолітніх до відповідальності за вчинення правопорушення.

Слід зазначити, що будь-яких інших доказів працівниками поліції до протоколу про адміністративне правопорушення взагалі не долучено.

Зокрема суд наголошує, що існують особливості складання протоколу про адміністративне правопорушення. По-перше, вік, який має бути точно встановлений через долучення до матеріалів справи копії паспорту або, якщо він ще не отриманий, копії свідоцтва про народження особи. По-друге, до протоколу мають заноситись досить докладні відомості про особу неповнолітнього, з вказівкою місця навчання (або роботи), наявності самостійного заробітку, інших обставин, що характеризують його особу, а саме: чи раніше притягався він до відповідальності, чи були приводи до міліції, та обов`язково мають бути внесені відомості про обох батьків або осіб, що їх замінюють, які однаково відповідають за виховання своєї неповнолітньої дитини. По-третє, у протоколі мають зазначатись законні представники, якщо вони залучались, та захисник неповнолітньої особи. По-четверте, обов`язково до протоколу має бути долучено пояснення батьків неповнолітнього або осіб, що їх заміняють, з метою встановлення психофізіологічного стану неповнолітнього правопорушника, умов, в яких він проживає, та вирішення питання про належне виконання батьками обов`язків з виховання своєї неповнолітньої дитини.

Відповідно до ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, повинна бути доведена органом, який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватись на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частиною 1 ст.7 КУпАП також визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Отже, наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбачених ч.2 ст.126 КУпАП, за відсутності допустимих доказів обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, не доведена, тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 221, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 126 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.І. Цитульський