Провадження №3/367/3727/2024
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 листопада 2024 року Суддя Ірпінського міського суду Київської області Чернова О.В., за участі ОСОБА_1 , захисника адвоката Андрієнка С.В.., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли Головного управління ДПС у Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ФОП, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 02.10.2024 року о 15 год. 32 хв. в АДРЕСА_2 вчинив порушення встановлених правил проведення розрахунків у готівковій формі у сфері торгівлі та послуг, а саме, здійснював проведення розрахункових операцій без застосування РРО та з порушенням режиму попереднього програмування РРО, чим порушив п.п.1,2,11 ст.3 Закону України «Про застосування РРО» №265/95 ВР зі змінами та доповненнями, за що відповідальність передбачена ч.1 ст.155-1 КУпАП.

У судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 своє провини не визнав. Пояснив, що відомості, зазначені в протоколі та акті фактичної перевірки не є достовірними, оскільки товарний чек на продукцію був виданий. Щодо готівки, яка була виявлена, кількість якої нібито не відповідала розрахунковій документації зазначив, що така належить іншому суб`єкту підприємницької діяльності, який здійснює підприємницьку діяльність в тому ж приміщенні, а саме ФОП ОСОБА_2 , на підтвердження чого надав суду підтверджуючі документи. Зазначив, що адміністративні матеріали не мстять доказів проведення розрахункових операцій без застосування РРО. Додав, що відповідно до акту фактичної перевірки, така розпочалась о 15:32 год., проте, з роздруківки з електронного кабінету платника податків, у якому містяться касові чеки, вбачається, що продаж відбувся 02.10.2024 року о 15:33 год.. Зазначив, що акт фактичної перевірки ним був оскаржений, результатів поки не отримав.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Андрієнко С.В. підтримав подане 04.11.2024 року клопотання про закриття провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Зазначив, що останнім не було допущено вказаних в акті фактичної перевірки порушень, просив закрити провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , яка працює касиром-офіціантом у кафе «Амігоф» пояснила, що 02.10.2024 року була на роботі, орієнтовно після 15:00 год. до кафе зайшов чоловік, який замовив каву та пляшку пива «Kloster Dunkel», за що розрахувався у безготівковій формі, забравши товар і чек вийшов на вулицю та сів за столик. Через деякий час її покликав бармен і вона побачила в залі того чоловіка та інший чоловік також був біля бару та попросив роздрукувати Х-звіти, що вона і зробила на обох ФОП, які здійснюють підприємницьку діяльність у даному приміщенні, після чого він попросив надати готівку, яка була в касі. Додала, що в кафе є дві каси, одна ФОП « ОСОБА_1 », а інша ФОП « ОСОБА_2 », про що було повідомлено перевіряючим та на їх прохання Х-звіти надали по обох суб`єктах підприємницької діяльності. Вказала, що осіб, які проводили перевірку було повідомлено, що готівкові кошти належать ФОП ОСОБА_2 .. Оскільки розрахунки відбуваються як готівкою так і QR кодом та терміналом, Х-звіти з терміналу не співпадають зі звітом РРО.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , який працює барменом у кафе «Амігоф» з ФОП « ОСОБА_1 » пояснив, що 02.10.2024 року перебував на роботі. Близько 15:00 год. до кафе зайшов чоловік, який замовив пиво «Kloster Dunkel», за що розрахувався через термінал, та, отримавши чек за товар, вийшов із закладу. Проте, через деякий час повернувся та повідомив, що він працівник ДПС та буде проводити перевірку, надавши відповідні документи про її проведення. Попросили перевірити готівку у касі, що і зробили, кошти для перевірки надавала ОСОБА_5 .. Вказав, що були показані всі готівкові кошти з каси ФОП « ОСОБА_2 ». Додав, що у касі ФОП « ОСОБА_1 » грошових коштів не було, вся готівка була з каси ФОП « ОСОБА_2 », після чого перевіряючі попросили роздрукувати звіти і пішли.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_6 , пояснила, що працює головним бухгалтером ТОВ «Шелтон» та здійснює бухгалтерський облік, оформлення та подачу податкової звітності ФОП « ОСОБА_1 ». Зазначила, що протокол та адміністративні матеріали не відповідають дійсності. Вказала, що останній здійснює підприємницьку діяльність з дотриманням вимог чинного законодавства та із застосуванням РРО. Щодо невідповідності звіту по терміналу фактичним операціям зазначила, що термінал не використовується з метою фіскалізації. Це лише метод зчитування картки покупця і списання коштів. Далі операція проводиться через програмне РРО і фіскалізація, де і можна провести перевірку що продавалося і ким чином.За 16.08.2024 року здійснено продаж безалкогольного пива, що вбачається із назви товару, та не є підакцизним і не оподатковується, в чеку вказано помилково, тому порушення відсутні.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до відповідальності, допитавши свідків, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

За положенням ст.280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст.9 КУпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч.1 ст.155-1 КУпАП, до адміністративної відповідальності притягуються особи, які здійснюють розрахункові операції та посадові особи, за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Пунктом 1 п.2 ст.3 Закону України «Про застосування РРО» №265/95 ВР передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст.252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За результатами розгляду справи суд виносить постанову, зміст якої має містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи (частина друга статті 283 КУпАП).

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із тих доказів, який у сукупності з іншими доказами по справі, дає підстави суду вважати винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності доведеною повністю і беззаперечно, за умови визнання таких доказів належними і допустимими.

З матеріалів справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складено щодо ОСОБА_1 за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, за що передбачена відповідальність ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Натомість, адміністративні матеріали не містять належних та допустимих доказів порушення ОСОБА_1 встановлених правил проведення розрахунків у готівковій формі у сфері торгівлі та послуг, а саме проведення розрахункових операцій без застосування РРО.

Як вбачається з адміністративних матеріалів, за результатами проведеної перевірки було встановлено реалізацію ФОП « ОСОБА_1 » 02.10.2024 року о 15:32 год. плашки пива «Kloster Dunkel» (0,5 літра) за ціною 123,00 грн. без застосування РРО та не видано розрахунковий документ, натомість, з наданої захисником ОСОБА_1 адвокатом Андрієнком С.В. роздруківки з електронного кабінету платника податку, у якому містяться касові чеки, вбачається, що продаж відбувся 02.10 2024 року о 15:33 год. та наявний зареєстрований номер чеку. Доказів про продаж вищевказаного товару без застосування РРО матеріали справи не містять.

Крім того, щодо вказаного порушення та інших порушень,- невідповідності готівкових коштів Х-звіту та щодо порушення режиму попереднього програмування до протоколу не додано будь-яких доказів на підтвердження вказаного у акті фактичної перевірки (додатків до акту перевірки, тощо).

Натомість поясненнями свідків та наданими захисником документами спростовуються вказані в акті твердження.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків. Згідно положень ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Суд же не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі вини особи у його вчиненні, яка має бути підтверджена належними та допустимими доказами.

За положенням ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищезазначене, враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ч.1 ст.155-1 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, у зв`язку з чим провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно нього необхідно закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.7, 245, ч.1 п.1 247, 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги через Ірпінський міський суд Київської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням -http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: О.В. Чернова