Справа № 289/1878/24
Номер провадження 3/289/1084/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2024 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши матеріали, які надішли з відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

- за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 07.09.2024 року серії ВАД №088338, ОСОБА_1 , 01.09.2024 року, о 00 год. 20 хв., за адресою АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, про дату і місце розгляду справи повідомлявся у встановленому порядку у відповідності до вимог ст. 277-2 КУпАП, належним чином, що стверджується матеріалами справи.

В судове засідання, також не з`явився представник ОСОБА_1 - адвокат Бойко В.В., який про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Від адвоката Бойка В.В. надійшла чергова заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з захворюванням ОСОБА_1 .

Разом з тим, суд зазначає, що судові засідання в даній справі неодноразово відкладались за клопотанням ОСОБА_1 та його представника - адвоката Бойка В.В..

Так, 03 жовтня 2024 року у судове засідання не з`явився ОСОБА_1 .. До суду ним було подано клопотання перенесення судового засідання на іншу дату у зв`язку з самостійним пошуком захисника. Судове засідання відкладено до 09 години 30 хвилин 16 жовтня 2024 року.

16 жовтня 2024 року у судове засідання не з`явився ОСОБА_1 , цього ж дня, через систему "Електронний суд" надійшло клопотання адвоката Бойка В.В. про перенесення судового засідання на іншу дату у зв`язку з необхідністю ознайомитися з матеріалами справи. Судове засідання відкладено до 10 години 00 хвилин 04 листопада 2024 року.

04 листопада 2024 року у судове засідання не з`явився ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 , цього ж дня, через систему "Електронний суд" надійшло клопотання адвоката Бойка В.В. про перенесення судового засідання на іншу дату у зв`язку з захворюванням ОСОБА_1 .. Судове засідання відкладено до 15 години 30 хвилин 14 листопада 2024 року.

12 листопада 2024 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання адвоката Бойка В.В. про закриття провадження по справі та заява про перенесення судового засідання на іншу дату, оскільки захисник має призначене судове засідання по цивільній справі у Бердичівському міськрайонному суді Житомирської області. Судове засідання було відкладено до 14 години 00 хвилин 27 листопада 2024 року.

26 листопада 2024 року через систему "Електронний суд" надійшла заява адвоката Бойка В.В. про перенесення судового засідання на іншу дату у зв`язку з хворобою ОСОБА_1 .

На думку суду, неодноразові неявки в судове засідання ОСОБА_1 та його представника адвоката Бойка В.В., та заявлення клопотань про відкладення розгляду справи, є з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП та з уникненням відповідальності за вчинене правопорушення, що за своєю суттю є зловживанням ними процесуальними правами та обов`язками, передбаченими КУпАП. Окрім того, згідно матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 15.10.2024 року укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом Бойком В.В., та останньому судом надана можливість вчасно ознайомитися з матеріалами справи, відносно чого заперечень від адвоката Бойка В.В. не надходило. Таким чином, адвокат Бойко В.В. мав достатньо часу для зібрання та подання до суду доказів на підтвердження невинуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» вказано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» регламентує, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків (пункт 7).

Системний аналіз вказаних вище норм та діючого законодавства України свідчить, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд зобов`язаний вживати належних, дієвих заходів для її розгляду, не допускати безпідставних зволікань із таким розглядом, оскільки несвоєчасність розгляду справи у цьому випадку може мати наслідком ухилення особи від передбаченої законом відповідальності та не сприятиме вихованню правопорушника у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 та адвоката Бойка В.В., так як неодноразові заявлення останнім клопотань про відкладення розгляду справи на думку суду, свідчить про затягування останніми судового розгляду та за своєю суттю є зловживанням їх процесуальними правами та обов`язками, передбаченими КУпАП. Будь-яких доказів поважності неявки саме адвоката в судові засідання призначені на 04.11.2024, 27.11.2024 року матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Положення КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Реалізація цього принципу тісно пов`язана із інститутом звільнення від неї. Адміністративна відповідальність має подвійну мету - захист правопорядку і виховання громадян у дусі поваги до закону та правил співжиття. Зазначену мету можна конкретизувати через дві основні функції адміністративної відповідальності.

Перша з них, репресивно-каральна (або штрафна) полягає в тому, що адміністративна відповідальність є, по-перше, актом відплати держави щодо правопорушника, а, по-друге, засобом, який попереджає нові правопорушення.

Друга функція, запобіжно-виховна, тісно пов`язана з попередньою. Вона покликана забезпечити формування в адресатів адміністративно-правових норм мотивів, які б спонукали їх дотримуватись вимог законів, поважати права і законні інтереси інших осіб.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії характеризуються умисною формою вини та мотивом явної неповаги до суспільства.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Дослідивши матеріали справи, оцінюючи та співставляючи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №088338 від 07.09.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 01.09.2024 року, з яких вбачається, що ОСОБА_1 , окрім іншого, вдарив її долонею по обличчі, а потім поцарапав її чоловіка ОСОБА_4 та зірвав з нього золотий ланцюжок; письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 01.09.2024 року, з яких вбачається, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лексикою та конфліктував з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; письмовими поясненнями ОСОБА_8 від 01.09.2024 року, з яких вбачається, що ОСОБА_1 під час конфлікту вдарив ОСОБА_6 та його дружину ОСОБА_9 та ображав всіх присутніх нецензурною лайкою до поки його не забрала дружина; висновками щодо результатів медичного освідування з метою виявлення стану сп`яніння присутніх під час вказаного конфлікту, а саме ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , відповідно до яких останні не перебували в стані сп`яніння .

Доводи викладені представником ОСОБА_1 адвокатом Бойком В.В. в клопотанні про закриття адмінстративного провадження не спростовують наявність протиправних дій останнього.

Вищенаведені докази, на переконання суду, є належними, допустимими та достовірними.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Вивчивши матеріали справи в їх сукупності та давши їм оцінку, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та вважає за необхідне накласти на правопорушника адміністративне стягнення у межах санкції статті у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір», із ОСОБА_1 підлягає стягнення судового збору в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки на нього судом накладено адміністративне стягнення.

Враховуючи обставини справи та керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 173, 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 (вісімдесят п`ять) гривень.

Штраф стягнути на рахунок: Отримувач коштів: ГУК у Житомирській обл./ТГ, м. Радомишль /21081100, код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0006777, код класифікації доходів бюджету: 21081100) «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Стягувачем є Відділення поліції №3 (м. Радомишль) Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 гривень на користь держави, на рахунок: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ 22030106, код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, призначення платежу: судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України).

Стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Роз`яснити особі до якої застосовано адміністративне стягнення, що відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до статті 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 10 діб з моменту її винесення.

Строк пред`явлення постанови суду до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Олександр МЕЛЬНИК

Постанова набрала законної сили _________________ 20__ р.