Номер провадження 3/754/5841/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 листопада 2024 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1

за ч. 2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

30.10.2024 року о 01:00 год., за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , будучи підданим адміністративному стягненню на підставі ч.1 ст.173-2 КУпАП у вигляді штрафу 340 грн. вчинив домашнє насильство у сім`ї психологічного та фізичного характеру відносно співмешканки гр. ОСОБА_2 , а саме: висловлювався брутальною лайкою, погрожував розправою та вдарив у живіт рукою, тим самим завдав фізичної шкоди, чим порушив п. 14, ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 та потерпіла не прибули, про час та день розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі, будь - яких клопотань про відкладення розгляду справи та письмових пояснень до суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справу може бути розглянуто у відсутність особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП є повністю доведеною, при цьому суд керується протоколом про адміністративне правопорушення, складеним уповноваженою на те особою, наявними у матеріалах справи поясненнями та іншими матеріалами адміністративної справи.

Доказів, які б підтверджували відсутність його вини суду не надано.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд дійшов висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави.

Згідно з вимогами п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", підлягає стягненню з особи судовий збір у розмірі 605,60 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.23, 33, 173-2, 251, 283, 284 КУпАП, ст.4 Закону України «Про судовий збір» суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення та застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (340, 00 грн.) у дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605, 60 грн..

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її ухвалення.

Відповідно до вимог ст.310 КУпАП, постанова про накладення штрафу, за якою стягнення штрафу проведено повністю, з відміткою про виконання повертається органові (посадовій особі), який виніс постанову.

Повний текст постанови виготовлено 27.11.2024.

Суддя: