ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.11.2024 Справа №607/21248/24 Провадження №3/607/8891/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №280156 від 18 вересня 2024 року, 24 серпня 2024 року, близько 10 год. 37 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці, а саме коридорі загального користування буд. АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою, словесно ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою гр. ОСОБА_2 та поводив зухвало, чим порушив громадський порядок та чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання 01 жовтня 2024 року ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце був повідомлений належним чином. Про причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не подавав.

У зв`язку з чим, розгляд справи було відкладено на 31 жовтня 2024 року на 12 год. 50 хв.

Постановами судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 01 жовтня 2024 року та 31 жовтня 2024 року ухвалено здійснити привід ОСОБА_1 в судові засідання 31 жовтня 2024 року та 22 листопада 2024 року для забезпечення можливості розгляду даних адміністративних матеріалів. Організацію виконання постанови доручено начальнику Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області.

В судові засідання 31 жовтня 2024 року та 22 листопада 2024 ОСОБА_1 не з`явився та працівниками поліції доставлений не був.

Як вбачається з матеріалів виконання приводу, постанови Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 01 жовтня 2024 року та 31 жовтня 2024 року, доставити ОСОБА_1 в судові засідання 31 жовтня 2024 року та 22 листопада 2024 року не представилось можливим, оскільки дверей квартири ніхто не відчинив та на залишені повідомлення дільничного офіцера поліції відповіді не було. При спілкуванні із сусідом із кв. АДРЕСА_3 , останній повідомив, що ОСОБА_1 вкрай рідко виходить зі свого помешкання. На відомий номер телефону ОСОБА_1 неодноразово здійснювались телефонні дзвінки, проте на них ніхто не відповідав.

Тому на підставі ст.268 КУпАП, вважаю, що розгляд справи можна провести у відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з висновком рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши в сукупності докази, приходжу до наступних висновків:

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

До поняття «інші подібні дії» відносять такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не потягло тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП доведена матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме:

-відомостями зазначеними у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №280156 від 18 вересня 2024 року;

-рапортом ДОП СДОП ВППП Тернопільського РУП ГУНР в Тернопільській області Киянко В. від 18 вересня 2024 року, , зміст якого відповідає обставинам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення;

-заявою ОСОБА_2 від 24 серпня 2024 року, у якій останній просить притягнути до відповідальності його сусіда, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

-письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 24 серпня 2024 року, відповідно до яких останній повідомив, що його сусід із кв. АДРЕСА_4 поводить себе зухвало та неадекватно, погрожує фізичної розправою, виражається нецензурною лайкою. Такі дії по відношенню до нього він вчиняє систематично та практично кожен раз коли вони приходили додому, у зв`язку із чим він зміщений тимчасово проживати у родичів;

-письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 24 серпня 2024 року, в який остання повідомила, що 24 серпня 2024 року вона перебувала у під`їзді будинку АДРЕСА_2 , що є приміщенням загального користування та була присутня під час того, як близько 10 год. 37 хв. сусід із кв. АДРЕСА_5 ОСОБА_1 агресивно поводячи себе безпідставно напав на ОСОБА_2 та на майстрів, які проводять ремонтні роботи в його квартирі. ОСОБА_1 голосно лаявся нецензурною лайкою, обзивав ОСОБА_2 , створюючи на нього моральний тиск.

-рапортом ДОП СДОП ВППП Тернопільського РУП ГУНР в Тернопільській області Киянко В. від 18 вересня 2024 року.

-відеозаписами з місця події, на яких зафіксовано обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За вказаних обставин приходжу до переконання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а тому його слід притягнути до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд звертає увагу на вимоги ст.ст. 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При накладенні адміністративного стягнення, беручи до уваги характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, враховуючи відсутність обставин, що пом`якшують відповідальність за вчинене правопорушення, приходжу до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в межах санкції ст. 173 КУпАП.

Згідно ст. 401 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення у проваджені у справі про адміністративне правопорушення, особою на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Таким чином, вважаю, що із ОСОБА_1 слід стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 605 гривень 60 копійок.

Керуючись статтями ч. 2 ст. 33, ст. 40-1, ст. 173, ст.ст. 245, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі 3-х неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений по рушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, шляхом звернення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. У разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 Кодексу України про адміністративні правопорушення перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяН. Р. Кунець