Справа № 635/9612/24
Провадження № 3/635/3362/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року сел. Покотилівка Харківської області.

Суддя Харківського районного суду Харківської області, розглянувши матеріали справи, які надійшли від Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 255260 від 27.08.2024.

Склад адміністративного правопорушення відповідно до протоколу: « 17.08.2024 року 20-40 хв. перебуваючи поблизу магазину «Маркет 24» с. Бабаї. Вул.. Потапенко. 51 гр. ОСОБА_2 , 1991 р.н. із хуліганських мотивів лодонью своєї руки розбив бокове скло в автомобілі Фольксваген Б5 днз НОМЕР_1 чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.»

У відповідності до статті 268 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує низку питань, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При підготовці справи до розгляду суд звернув увагу на те, що у протоколі дії ОСОБА_2 кваліфіковані неправильно.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Водночас, хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом карається за Кримінальним кодексом України. Особлива зухвалість - це грубе порушення громадського порядку, поєднане із завданням потерпілій особі побоїв чи іншим насильством, що спричинило тілесні ушкодження, чи знущанням над потерпілим, знищенням або пошкодженням майна.

Оскільки особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, кваліфікувала дії ОСОБА_2 як порушення громадського порядку і спокою громадян, то вона була зобов`язана врахувати пошкодження майна потерпілого, та завдання шкоди здоров`ю дитини, як особливу зухвалість та кваліфікувати дію не як дрібне хуліганство, а як грубе порушення громадського порядку, передбачене ч. 1 статті 296 КК України.

Вивчаючи матеріали, додані до протоколу про адміністративне правопорушення, суд був вражений тим, як змінюються обставини події на розсуд поліції всупереч доказам Відповідно до письмового пояснення ОСОБА_3 від 17.08.2024, в цей день внаслідок дій ОСОБА_2 постраждала дитина, якій були завдані порізи рук уламками скла. Відповідно до письмового пояснення ОСОБА_4 від 17.08.2024 , ОСОБА_2 мав намір завдати йому удар кулаком, а оскільки Борівський від удару ухилився, була завдана шкода автомобілю. В обох поясненнях надаються свідчення про знаходження ОСОБА_2 в стані алкогольного сп`яніння та в агресивному стані, про його намір завдати чоловіку побоїв у громадському місці у присутності жінки та дитини, про нецензурні образи. Відповідно до рапорту від 17.08.2024, заявником про правопорушення визначена ОСОБА_3 .

За незрозумілим бажанням поліціантів, за період часу у десять днів, хуліганство перетворилося на дрібне хуліганство. В письмовому поясненні від 27.08.2024 ОСОБА_2 пояснив, що між ним та ОСОБА_4 виникла словесна сварка, а скло він розбив випадково, опершись на автомобіль. В протоколі про адміністративне правопорушення від 27.08.2024 зазначено, що потерпілим є ОСОБА_5 , а не заявниця, яка скаржилася до поліції.

Суд розцінює ці перетворення, як ухилення від обов`язку встановити точні обставини події, правильно кваліфікувати її, визначити особу правопорушника та притягти її до відповідальності. В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_2 розбив скло з хуліганських мотивів. Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення навіть не розуміє, що тим самим повністю знецінила покази ОСОБА_2 про випадковість розбиття скла, а відтак, хуліганство має кваліфікуватися, як здійснене з особливою зухвалістю та каратися за статтею Кримінального кодексу. ОСОБА_2 в свою чергу не розуміє, що визнавши свою провину у протоколі про адміністративне правопорушення, він відмовився від своє ж версії подій, що викладена ним у його поясненні. Відтак, суд не бачить жодної причини йти на компроміс із поліцією та накладати стягнення за більш м`яке правопорушення та звільняти від відповідальності за більш тяжке.

30 серпня 2023 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу №208/712/19, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконує функцію обвинувачення.

Суд зазначає, що при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення суд не може змінити за власною ініціативою обвинувачення, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, або розглядати докази таким чином, щоб перекласти тягар доказів на особу, витребувати у органу, який склав протокол додаткові докази. Вчинення таких дій судом, виходячи із прецедентної практики ЄСПЛ, розцінюється, як перебирання на себе функцій обвинувачення та відступ від принципу неупередженості суду. Будь-яке рішення, ухвалене за таких умов, буде порушенням права на справедливий судовий розгляд.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що протокол про адміністративне правопорушення складений неправильно, а відтак, не може бути сприйнятий як допустимий доказ. Всі інші матеріали є «плодами отруйного дерева».

Суд змушений нагадати, що орган поліції складенням протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за вчинення ним дрібного хуліганства за ст. 173 КУпАП фактично звільнив останнього від відповідальності за більш серйозне правопорушення, оскільки жодна особа не може притягатися до відповідальності за одне й те ж правопорушення двічі.

У відповідності до ст.. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення суд виносить постанову, в тому числі про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 247, 283,284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко