ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
11 липня 2024 рокуСправа №: 695/2672/24
Номер провадження 3/695/1667/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2024 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ушакова К.М., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла з Золотоніського РВПГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає по АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 635119 від 23.06.2024 вбачається, що ОСОБА_1 23.06.2024 о 11.30 год. по АДРЕСА_2 виражалася нецензурною лайкою в адресу працівників поліції, перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння, чим порушила громадський спокій та порядок та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя вважає за доцільне звернути увагу на наступні обставини.

Судом встановлено, що також 10.07.2024 до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшли матеріали справи № 695/2671/24 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 295672 від 23.06.2024 вбачається, що ОСОБА_1 23.06.2024 о 11.30 год. по АДРЕСА_2 з явними ознаками алкогольного сп`яніння образливо виражалася нецензурною лайкою в сторону інспектора СРПП ОСОБА_2 , на законну вимогу припинити адміністративне правопорушення не відреагувала та продовжувала виражатися у грубій формі в адресу поліцейського, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Тобто, у провадженні суду перебувають дві ідентичні справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП і ст. 185 КУпАП, вчинене однією і тією ж особою ОСОБА_1 , в один і той же час 23.06.2024 о 11.30 год. При цьому аналіз зазначених протоколів про адміністративне правопорушення дає можливість зробити висновок, що навіть формулювання обвинувачення та опис самого адміністративного правопорушення є ідентичними.

На додаток до цього суд звертає увагу, що матеріали справи не тільки складені за фактом вчинення одного і того ж самого правопорушення, але і самі матеріали справи є ідентичними, оскільки складаються з однакових документів однакового змісту.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Цією конституційною нормою встановлено заборону саме «подвійного», а не «повторного» притягнення до відповідальності. Застосування зазначеного конституційного положення не залежить від того, за яким рішенням особу було притягнуто до відповідальності раніше. Тобто, одна і та ж сама особа не може бути притягнута двічі до одного виду юридичної відповідальності за вчинення одного і того ж самого правопорушення.

При визначенні того, що діяння особи є тим же самим правопорушенням застосовуються критерії, які дають можливість дійти до безумовного та категоричного висновку щодо абсолютної схожості між правопорушеннями, провадження за якими здійснюються щодо однієї особи. Для цього відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Енгельс та інші проти Нідерландів» визначаються фактичні обставини та факти вчинення правопорушення, ідентичність пред`явленого обвинувачення, а також характер та ступінь тяжкості призначеного покарання.

У той же час з матеріалів справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП і ст. 185 КУпАП, що складені відносно ОСОБА_1 , вбачається, що вони складені за одним і тим же фактом вчинення правопорушення, яке характеризується одними і тими же фактами та обставинами, мають ідентичне формулювання обвинувачення, ідентичні докази та матеріали. Зазначені обставини з огляду на ч. 1 ст. 61 Конституції України унеможливлюють здійснення судового розгляду, оскільки в противному випадку це призведе до подвійного притягнення однієї і тієї ж особи до адміністративної відповідальності за вчинення такого ж самого правопорушення.

Внаслідок цього працівникам поліції у процесі доопрацювання матеріалів справи потрібно чітко, точно та безальтернативно встановити та визначити факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , за результатами чого скласти та направити до суду безальтернативні матеріали справи, що не будуть порушувати конституційну гарантію особи неможливості подвійного притягнення до одного і того ж самого виду юридичної відповідальності за одне і те ж саме правопорушення, або, якщо мали місце два різних правопорушення, то працівникам поліції потрібно уточнити формулювання обвинувачення, обставини та факти вчинення правопорушень разом з відповідними доказами таким чином, щоб це не свідчило про ідентичність правопорушень, вчинених ОСОБА_1 ..

Крім того, суд звертає увагу на наступні обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У ст. 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Під час розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 280 КУпАП суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясування вищезазначених обставин здійснюється у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом дослідження під час судового розгляду доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Крім того, відповідно до ст. 278 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності може відбуватися лише за наслідком розгляду і вирішення судом справи про адміністративне правопорушення, в межах якої у встановленому законодавством порядку будуть досліджені всі належні, допустимі, достовірні докази, які в своїй сукупності будуть достатніми для того, щоб встановити факт вчинення адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила. З цією метою при підготовці справи до розгляду суд перевіряє правильність складання матеріалів справи про адміністративне правопорушення, оскільки повнота та правильність їх складання впливає на об`єктивну можливість суду повно, всебічно та точно встановити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення та вирішити питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Тому з метою запобігання необґрунтованому та несправедливому притягненню особи до адміністративної відповідальності суд на основі повного, всебічного та ретельного дослідження всіх наявних допустимих, достовірних, належних доказів повинен встановити та відтворити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення таким чином, щоб можна було зробили категоричні та безумовні висновки щодо вчинення адміністративного правопорушення та особи правопорушника.

Зробити такі висновки за відсутності належної доказової бази, єдиними уповноваженими на збирання якої є лише органи (посадові особи), що уповноважені на складення протоколу, неможливо.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Керуючись ст.ст. 256, 283 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повернути до Золотоніського РВПГУНП в Черкаській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя К.М. Ушакова