КОТОВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Справа № 505/4015/24
Провадження № 3/505/2746/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року місто Подільськ

Суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд до Котовського міськрайонного суду Одеської області 15.10.2024 з Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом серії ВАД №170889 від 03.10.2024 ОСОБА_1 26.09.2024 близько 16 год. 20 хв., перебуваючи в громадському місці по АДРЕСА_2 , образливо чіплялась (смикала за волосся) малолітню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання з`явилась ОСОБА_1 та її представник адвокат Осокін С.Ю.

У судовому засіданні ОСОБА_1 надала показання, що 26.09.2024 перебуваючи в навчальному закладі між її онукою та її однокласницею ОСОБА_2 виник конфлікт впродовж якого остання смикала за волосся та вдарила її онуку. Після того, як вона про це дізналась, разом з своєю донькою та її чоловіком поїхали до домоволодіння ОСОБА_3 , де вона спокійно розмовляла з неповнолітньою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та не смикала її за волосся, а тільки поклала руку на її плече, після чого остання розплакалась та побігла в дім. В подальшому розмова між нею та батьками ОСОБА_2 проходила на підвищених тонах.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вказані обставини підтверджуються даними протоколу серії ВАД №170889 від 03.10.2024 та іншими доказами:

- поясненнями ОСОБА_3 від 27.09.2024 та заявою ОСОБА_3 до Подільського РУП ГУНП в Одеській області від 27.09.2024, відповідно до якої ОСОБА_1 , приїхавши до місця проживання заявниці, вчинила сварку та смикала її неповнолітню доньку ОСОБА_2 за волосся;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 03.10.2024 відповідно до яких, особа, що притягається до адміністративної відповідальності зазначила, що прибувши за місцем проживання сім`ї ОСОБА_2 смикала неповнолітню ОСОБА_2 за волосся, запитуючи чи так вона робила із її онукою;

- заявою ОСОБА_1 від 03.10.2024, відповідно до якої просила розглядати справу про її притягнення до адміністративної відповідальності за її відсутності, визнавала винуватість та просила застосувати до неї мінімально можливий вид стягнення;

- письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 27.09.2024, яка підтвердила факт смикання ОСОБА_1 за волосся неповнолітньої ОСОБА_2 поруч із місцем проживання сім`ї Мазур 26.09.2024;

- поясненням, які надала ОСОБА_1 в судовому засіданні, відповідно до яких ОСОБА_1 не смикала неповнолітню ОСОБА_2 за волосся, а лише поклала руку на плече неповнолітньої.

Суд критично оцінює пояснення надані ОСОБА_1 у судовому засіданні, в частині не смикання неповнолітньої ОСОБА_2 за волосся, оскільки вони не узгоджуються із обставинами, які повідомлялись ОСОБА_1 у своєму поясненні від 03.10.2024 та заяві про визнання винуватості від 03.10.2024.

Відповідно до пояснень наданих ОСОБА_4 , вона 26.09.2024, близько 16:20, почула крики на подвір`ї сім`ї Мазур, які виникли після візиту сім`ї ОСОБА_1 .

У даній ситуації, суд приходить до переконання, що торкання навіть до плеча неповнолітньої дитини сприймалася ОСОБА_2 як неповага, вторгнення в особистий простір, що мало елементи агресії, судом це розцінюється як образливе чіпляння. Такі дії підпадають під ознаки дрібного хуліганства.

Події 26.10.2024 відбулися в публічному місці, поруч із обійстям сім`ї Мазур, викликали занепокоєння оточуючих та порушили спокій громадян, зокрема сусідки ОСОБА_4 .

Суд зазначає, що хоча сам факт торкання до плеча може виглядати незначним, у випадку негативної реакції дитини або її оточення, ці дії можуть бути розцінені як неприпустиме втручання.

Надана у судовому засіданні захисником ОСОБА_5 ухвала слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області від 11.11.2024 у справі № 505/4261/24 про зобов`язання уповноважених осіб Подільського РУП ГУНП в Одеській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР (за фактом побиття неповнолітньою ОСОБА_2 неповнолітньої ОСОБА_6 , онуки особи, що притягається до адміністратвиної відповідальності) не спростовує обставини, встановлені судом у судовому засіданні.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності, що відповідає приписам ст. 245 КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Аналізуючи досліджені докази, оцінюючи їх у сукупності, суд доходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повністю доведена, є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом». Так, стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява № 10705/12) ЄСПЛ визначає: «Суд, при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою». Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» не виключає будь-який сумнів взагалі, оскільки завжди можна припустити можливість існування навіть дуже маловірогідних обставин чи їх збігів. Проте, цей стандарт доказування означає, що особу необхідно виправдати не при наявності будь-якої «тіні» сумнівів, а при наявності лише «розумного сумніву». При цьому розумним є сумнів, який має під собою причину та здоровий глузд і випливає зі справедливого та розумного розгляду всіх доказів у справі або з відсутності доказів у справі. Цей сумнів не є ні смутним, ні гіпотетичним чи уявним або надуманим. А саме таким, який ґрунтується на конкретних обставинах або інших вагомих причинах, які б змусили розумну людину вагатися вдатися до певних дій у питаннях, що мають значення для неї.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

При накладенні адміністративного стягнення, враховується характер скоєного правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини, майнове положення, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а тому до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Приймаючи до уваги положення ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя вважає необхідним також стягнути на користь держави судовий збір у сумі 605,60 гривень.

Керуючись ст. 40-1, 173, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 копійок.

Реквізити для сплати штрафу: отримувач коштів: ГУК в Одеській області/ м. Подільськ/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526, банк отримувача: Казначейство України, номер рахунку (IBAN) UA0015746.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/ м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ):37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UА0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106

Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк, відповідно до ст. 308 КУпАП постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби та у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Котовський міськрайонний суд Одеської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови складено та підписано 27.11.2024.

Суддя

Котовського міськрайонного суду

Одеської області Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ