Провадження № 3/761/7806/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року Шевченківського районного суду м. Києва Волошин Василь Олександрович, розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який обіймає посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БАЗИС КЕЙС» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Звіринецька, буд. 25/20; місцезнаходження кісоку, де відбулась фактична перевірка: м. Київ, вул. Овруцька, буд. 18, зупинковий комплекс), та який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2024р. до Шевченківського районного суду м. Києва від Головного управління ДПС у м. Києві надійшли матеріали про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , який обіймає посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БАЗИС КЕЙС» () (далі по тексту - ТОВ «БАЗИС КЕЙС) за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Як вбачається із змісту протоколу про адміністративне правопорушення №4050, який складений 11 вересня 2024р. посадовою особою ГДІ ГУ ДПС у м. Києві Кравцовим В.В., ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «БАЗИС КЕЙС» вчинив правопорушення, яке полягає у порушенні порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: не забезпечено режим програмування РРО (ПРРО) відсутній код товарної під категорії згідно УКТЗЕД. Чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995р. №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями). У протоколі вказано, що вказане правопорушення зафіксовано актом фактичної перевірки на бланку №011119.

Як вбачається із акту фактичної перевірки №011119 від 05 вересня 2024р., 05 травня 2024р. ТОВ «БАЗИС КЕЙС» здійснено розрахункову операцію без зазначення товарної під категорії згідно УКТЗЕД (фіскальний чек від 05 травня 2024р.).

21 жовтня 2024р.. захисником ОСОБА_1 - адвокатом Козловим П.Б. подано до суду клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносного останнього за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Свою позицію захисник мотивував тим, що адміністративний протокол складено поза межами граничного терміну для його складання і направлення особі, яка притягується до адміністративної відповідальності; ГУ ДПС не надано суду доказів, що ОСОБА_1 є посадовою особою, яка відповідає за кодування товарів у фіскальних чеках РРО, а також є особою, яка має відношення до ТОВ «БАЗИС КЕЙС»; сплинув граничний тримісячний строк притягнення особи до відповідальності (розрахункову операцію здійснено 05 травня 2024р.).

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, місце та час розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, його представником подано до суду заяву, в якій останній просив суд здійснювати розгляд вказаного протоколу про адміністративне правопорушення у відсутність ОСОБА_1 та його захисника.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280, 256 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Відповідно до п. 43) рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не свідчать про порушення ним встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Зокрема, у протоколі не вказано які конкретно дії ставляться до ОСОБА_1 у провину та мають ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, не зазначено, в чому полягало порушення саме ОСОБА_1 встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 порушив порядок проведення розрахунків, на підтвердження чого до протоколу долучено акт фактичної перевірки від 05 вересня 2024р. Згідно з відомостями, що містяться у даному акті, зазначено, що розрахункова операція, яка здійснена 05 травня 2024р. без зазначення товарної під категорії згідно УКТЗЕД, підтверджується відповідним фіскальним чеком, однак, вказаного чеку не долучено до адміністративного матеріалу.

Суд зауважує, що Акт перевірки не є повним, достовірним та належним доказом провини ОСОБА_1 зважаючи на те, що на підтвердження обставин, викладених у Акті, не надано будь-яких належних та допустимих доказів, а відтак вказаний Акт не може бути взятий судом до уваги.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст.155-1 КУпАП України настає у разі порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Об`єктом правопорушень, передбачених ч.1 ст. 155 -1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Так, 26 квітня 2018р. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 338/855/17, адміністративне провадження № К/9901/18195/18 вказав, що аналіз положень статей КУпАП дозволяє дійти висновку, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим статтям 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

У постанові від 26 квітня 2018р. у справі № 338/1/17 Верховний Суд роз`яснив, що саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення.

У своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами

Особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги те, що суд розглядає справу про вчинення адміністративного правопорушення в межах і на підставі протоколу, складеного уповноваженими органами, будь-які докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення відсутні, сам по собі протокол не є доказом адміністративного правопорушення, тому провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011р. Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно до Рішення ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» від 30 травня 2013р., Суд зазначив, що у випадку коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно з п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, вбачається, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. А відтак даний адміністративний матеріал підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який обіймає посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БАЗИС КЕЙС» (), за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Провадження у справі - закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: