П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

28 жовтня 2024 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Захарчук С. С. , розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючогоза адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 124 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

23.08.2024 о 19 год. 15 хв по вул. Волоській, буд. 23 у м. Києві, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем «Hyundai», номерний знак НОМЕР_1 , під час руху заднім ходом, не впевнився в тому, що це буде безпечно здійснив зіткнення з автомобілем «Audi», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушив вимоги п.п. 2.3 (б) 10.9 Правил дорожнього руху та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 721838 від 23.08.2024.

ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судові засідання на 26.09.2024, 28.10.2024, у судові засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, від нього не надходило клопотань про відкладення розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як зазначено вище, судом вживалися заходи для повідомлення правопорушника ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи або будь які інші, до суду не надходили.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, суд, відповідно до ст. 268 КУпАП, розглядає справу за відсутності ОСОБА_1 .

Установлено, що 23.08.2024 о 19 год. 15 хв по вул. Волоській, буд. 23 у м. Києві, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем «Hyundai», номерний знак НОМЕР_1 , під час руху заднім ходом, не впевнився в тому, що це буде безпечно здійснив зіткнення з автомобілем «Audi», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушив вимоги п.п. 2.3 (б) 10.9 Правил дорожнього руху.

23.08.2024 відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ААД № 721838 про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП.

Відповідно до п. 2.3 (б) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 р. № 1306 (далі - Правила) для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Відповідно до п. 10.9 Правил під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб.

Відповідно до ст.124 КУпАП порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна тягне за собою накладення штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення права керування транспортними засобами на строк від шести місяців до одного року.

За таких обставин, у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, тобто порушення учасником дорожнього руху Правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження майна і тому його слід визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення.

Крім того, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого cт. 124 КУпАП підтверджується зібраними та дослідженими по справі доказами, а саме:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення ААД № 721838 від 23.08.2024, яким зафіксовано час, місце та обставини вчиненого правопорушення (а.с. 1);

- даними схеми місця дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 23.08.2024 о 19 год. 15 хв по вул. Волоській, буд. 23 у м. Києві (а.с. 2);

- письмовими поясненнями водія ОСОБА_2 (а.с. 3);

- письмовими поясненнями водія ОСОБА_1 (а.с. 4)

Аналізуючи зазначені докази, враховуючи характер отриманих автомобілем пошкоджень, місце зіткнення та інші відомості викладені у схемі місця ДТП, вважаю, що ОСОБА_1 порушив вимоги п.п. 2.3 (б), 10.9 Правил дорожнього руху, а тому вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП доведена належними та допустимими доказами у справі, у зв`язку з чим, він підлягає визнанню винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

При накладенні адміністративного стягнення, враховую характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника, ступінь вини, відсутність обставин, які обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 грн. 60 коп.

Таким чином, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у розмірі 605 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 40-1, 124, 280, 283, 284, 291 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,-

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 124 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Роз`яснити, що у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Суддя С. С. Захарчук