Справа №534/2692/23
Провадження №3/534/742/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді Морозова В.Ю., за участю секретаря судових засідань Савченко Я.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, тимчасово перебуває у Державній установі «Полтавська установа виконання покарань № 23»,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185-3 КУпАП,

у с т а н о в и в:

У провадженні судді Морозова В.Ю. перебуває справа № 534/2692/23 (провадження № 1-кп/534/194/23 №0000768 від 16.10.2023 за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

У судовому засіданні 29.10.2024 суд відповідно до раніше встановленого обсягу та порядку дослідження доказів розпочав допит свідка ОСОБА_1 .

За ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Відповідно до ч. 2 цієї статті КПК України не можуть бути допитані як свідки:

1) захисник, представник потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, законний представник потерпілого, цивільного позивача у кримінальному провадженні - про обставини, які стали їм відомі у зв`язку з виконанням функцій представника чи захисника;

2) адвокати - про відомості, які становлять адвокатську таємницю;

3) нотаріуси - про відомості, які становлять нотаріальну таємницю;

4) медичні працівники та інші особи, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя особи - про відомості, які становлять лікарську таємницю;

5) священнослужителі - про відомості, одержані ними на сповіді віруючих;

6) журналісти - про відомості, які містять конфіденційну інформацію професійного характеру, надану за умови нерозголошення авторства або джерела інформації;

7) судді та присяжні - про обставини обговорення в нарадчій кімнаті питань, що виникли під час ухвалення судового рішення, за винятком випадків кримінального провадження щодо прийняття суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, ухвали;

8) особи, які брали участь в укладенні та виконанні угоди про примирення в кримінальному провадженні, - про обставини, які стали їм відомі у зв`язку з участю в укладенні та виконанні угоди про примирення;

9) особи, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо дійсних даних про їх особи;

10) особи, які мають відомості про дійсні дані про осіб, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо цих даних;

11) експерти - щодо роз`яснення наданих ними висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 65 КПК України особи, передбачені пунктами 1-5 частини другої цієї статті, з приводу зазначених довірених відомостей можуть бути звільнені від обов`язку зберігати професійну таємницю особою, що довірила їм ці відомості, у визначеному нею обсязі. Таке звільнення здійснюється у письмовій формі за підписом особи, що довірила зазначені відомості.

Частина 4 статті 65 КПК України не можуть без їх згоди бути допитані як свідки особи, які мають право дипломатичної недоторканності, а також працівники дипломатичних представництв - без згоди представника дипломатичної установи.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд перед допитом осіб, зазначених в абзаці першому цієї частини, зобов`язані роз`яснити їм право відмовитися давати показання.

Стаття 66 КПК України, передбачає права та обов`язки свідка.

Так, свідок має право (ч.1):

1) знати, у зв`язку з чим і в якому кримінальному провадженні він допитується;

2) користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу;

3) відмовитися давати показання щодо себе, близьких родичів та членів своєї сім`ї, що можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 цього Кодексу не підлягають розголошенню;

4) давати показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, і користуватися допомогою перекладача;

5) користуватися нотатками і документами при даванні показань у тих випадках, коли показання стосуються будь-яких розрахунків та інших відомостей, які йому важко тримати в пам`яті;

6) на відшкодування витрат, пов`язаних з викликом для давання показань;

7) ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження;

8) заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом;

9) заявляти відвід перекладачу.

Свідок зобов`язаний (ч.2):

1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

2) давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду;

3) не розголошувати без дозволу слідчого, прокурора, суду відомості, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження та процесуальних дій, що здійснюються (здійснювалися) під час нього, і які стали відомі свідку у зв`язку з виконанням його обов`язків.

За ч. 1 ст. 67 КПК України передбачена, відповідальність свідка за завідомо неправдиві показання слідчому, прокурору, слідчому судді чи суду або за відмову від давання показань слідчому, прокурору, слідчому судді чи суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом, свідок несе кримінальну відповідальність.

Стаття 352 КПК України визначає порядок допиту свідка.

Так, за ч. 1 цієї статті КПК України перед допитом свідка головуючий встановлює відомості про його особу та з`ясовує стосунки свідка з обвинуваченим і потерпілим. Крім того, головуючий з`ясовує чи отримав свідок пам`ятку про права та обов`язки свідка, чи зрозумілі вони йому, і в разі необхідності роз`яснює їх, а також з`ясовує, чи не відмовляється він з підстав, встановлених цим Кодексом, від давання показань, і попереджає його про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань та завідомо неправдиві показання.

Відповідно до ч. 2 ст. 352 КПК України якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий у судовому засіданні приводить його до присяги такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я, по батькові), присягаю говорити суду правду і лише правду".

Німий свідок складає присягу в письмовій формі, підписуючи текст того самого змісту.

Ця стаття містить й інші приписи.

Перед самим допитом судом з`ясовано те, що ОСОБА_1 ознайомився з пам`яткою про права та обов`язки свідка і повідомив суду, що йому все зрозуміло. У той час, коли суд перейшов до складання присяги свідок ОСОБА_1 повідомив суду, що відмовляється давати покази, з яких підстав не повідомив. Судом було роз`яснено обов`язки свідка скласти присягу, проте ОСОБА_1 відмовився скласти присягу і умисно без пояснень відмовився надавати покази. Судом було попереджено про кримінальну відповідальність свідка за завідомо неправдиві показання і відмову від дачі показань за ст. 384, 385 КК України.

Проте ОСОБА_1 категорично відмовився надавати покази.

Суд зауважує, що стаття 129 Конституції України встановлює, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Статтею 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» закріплено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

В силу вимог ч. 3 ст. 254, ч. 1 ст. 258 КУпАП протокол не складається у випадку, зокрема, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Частина 1 статті 185-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповагу до суду, що виражається у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил і тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суд кваліфікує такі умисні дії ОСОБА_1 як неповага до суду, що виразилась у непідкоренні свідка розпоряджень головуючого під час судового засідання, тобто у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд, виходячи із положень ст.23 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , його вік і стан здоров`я, сімейний та майновий стан, ступінь вини та суспільну небезпеку вчиненого правопорушення, поведінку останнього під час розгляду справи.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність порушника судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає, що для досягнення мети адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , в межах санкції ст.185-3 КУпАП України, необхідно накласти стягнення у виді штрафу. Тільки таке стягнення буде сприяти вихованню правопорушника у дусі додержання законів України та запобігати вчиненню ним нових правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп. в дохід держави.

Керуючись ст. ст. 33, 40-1, ч.1 ст. 185-3, 283, 284 КУпАП,

у х в а л и в :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185-3 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави 605 грн. 60 коп. судового збору.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження. Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення

Суддя В`ячеслав МОРОЗОВ