Справа № 471/670/24
Провадження №3/471/322/24
Номер рядка звіту 307
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" липня 2024 р.

Суддя Братського районного суду Миколаївської області Гукова І.Б., за участю секретаря Холоденко І.Ю., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від ВП №1 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ч. 1 ст. 173-2, ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

встановив:

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 984402 від 24.05.2024 року, 24.05.2024 року близько 00 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 прийшов за вищевказаною адресою, вчинив сварку зі своєю колишньою дружиною гр. ОСОБА_2 , в ході якої висловлювався на її адресу словами нецензурної лайки, ображав, на зауваження припинити не реагував. Внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`я останній. Чим вчинив відносно ОСОБА_3 домашнє насильство психологічного характеру.

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 984403 від 24.05.2024 року, 24.05.2024 року близько 23 год. 30 хв. в смт. Братське вул. Вороніна, гр. ОСОБА_1 розбив віконне скло, фари в автомобілі ВАЗ 21015 д/н НОМЕР_1 битою котра належить ОСОБА_4 . Чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Під час судового засідання ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінований йому правопорушень не визнав, суду пояснив, що 24.05.2024 року у вечірній час він зі своїм знайомим ОСОБА_4 поспорив, що зможе розбити вікна в автомобілі, який належить останньому. Близько 23.00 год. він підійшов до автомобіля ВАЗ 21015, який належить ОСОБА_4 та дерев`яною палицею розбив вінка та фари автомобіля. Наміру на порушення громадського порядку у нього не було. Що стосується вчинення домашнього насилля по відношенню до дружини пояснив наступне. Напередодні він з нею трохи посварився, а потім пішов додому щоб помиритися, а вона, не розібравшись у ситуації викликала наряд поліції. Пояснення після складання протоколу він давав під тиском начальника поліції ОСОБА_5 , надані ним пояснення не відповідають дійсним обставинам справи.

Допитаний під час судового засідання ОСОБА_4 суду пояснив, що вікна та фари його автомобіля йому побив ОСОБА_1 так як вони до цього з ним поспорили, що він не зможе цього зробити.

ОСОБА_2 під час судового засідання просила закрити провадження у справі за фактом вчинення відносно неї домашнього насилля, оскільки ніяких протиправних дій щодо неї ОСОБА_1 не вчиняв, а поліцію вона викликала, так як не розібралася у ситуації.

Дослідивши матеріали справи суд вирішив наступне.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, вчиненням домашнього насильства є умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачає, що психологічне насильство є формою домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП складає: об`єкт, яким виступають суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку; об`єктивна сторона даного правопорушення виражається у діянні (дії або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого; суб`єкт даного адміністративного правопорушення загальний, а суб`єктивна сторона виражається у формі умисної вини та необережності.

Як вбачається з матеріалів даної справи та пояснень наданих під час судового засідання ніяких протиправних дій щодо потерпілої особи ОСОБА_1 не вчиняв, а тому факт вчинення домашнього насильства ОСОБА_1 не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні, отже суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 , відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, тому провадження у справі на цій підставі підлягає закриттю.

Що стосується факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП суд зазначає наступне.

Так, відповідальність за ст. 173 КУпАП, зокрема, передбачена за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків.

Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або такс, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та ін.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 24.05.2024 року близько 23.00 год. ОСОБА_1 в смт. Братське вул. Вороніна, розбив віконне скло, фари в автомобілі ВАЗ 21015 д/н НОМЕР_1 битою котра належить ОСОБА_4 . Чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Під час судового засідання судом було досліджено відеозапис з місця події з якого вбачається, що автомобіль Ваз 21015 перебував на відкритій місцевості біля магазину, ОСОБА_1 під`їхав до автомобіля. Достав з салону авто дерев`яну палиця та здійснив декілька ударів по кузову автомобіля, належного ОСОБА_4 , внаслідок чого було завдано механічні пошкодження автомобіля, а саме розбиті вікна, фари тощо.

Також було досліджено звукозапис виклику наряду поліції ОСОБА_4 під час якого від повідомив оператора 102, що він не знає хто саме пошкодив його автомобіль.

Таким чином покази ОСОБА_1 надані під час судового розгляду справи про те, що він побив автомобіль « на спір» спростовуються дослідженими відео та аудіо записами.

Окрім цього, під час судового засідання було досліджено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни, під проведення якого ОСОБА_1 надавав пояснення. Які в повній мірі підтверджують факт вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП.

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Враховуючи вищевикладене, характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, яка протягом року не притягувався до адміністративної відповідальності, посередньо характеризується за місцем проживання, суд прийшов до висновку, що в судовому засіданні в ході слухання справи доведено вину ОСОБА_1 , в скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому, з урахуванням усіх обставин, вважає необхідним призначити, передбачене санкцією ст. 173 КУпАП, покарання у вигляді штрафу.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», стягнути з ОСОБА_1 , судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним в скоєні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та призначити покарання у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 ( п`ятдесят одна) гривня 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 порушеного за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови виготовлено 22.07.2024 року.

Суддя - Гукова І.Б.