П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" липня 2024 р. Справа № 596/1156/24

Провадження № 3/596/776/2024

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Лисюк І.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №311367 від 19.06.2024 слідує, що 06.05.2024 року біля 19:00 год., перебуваючи в громадському місці в селищі Гусятин по вул. Наливайка, Чортківського району, вчинив словесну суперечку ОСОБА_1 вчинила словесну суперечку із ОСОБА_2 , під час якої спричинила останньому біль, чим своїми діями порушила громадський порядок і спокій громадян, а саме вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судові засідання 08.07.2024, 15.07.2024, 29.07.2024 повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення повідомлялась належним чином. 03.07.2024 надіслала заяву про розгляд справи без її участі та письмові пояснення. В поясненнях ОСОБА_1 посилається на те, що спричинення нею ОСОБА_2 фізичного болю по справі не доведена належним чином, так як потерпілий не звертався до лікувального закладу зі скаргами на фізичний біль та не проходив судово-медичну експертизу. Згідно відео, що додається, можна побачити, що при словесній суперечці під час якої вона не висловлювалася нецензурною лексикою, на відміну від ОСОБА_2 . Його собака, яка перебувала на прибудинковій території без належного нагляду (а саме повідка), підстрибнула їй на ногу. Після того як вона відігнала собаку, ОСОБА_2 , наступаючи, зловив її заруку, від чого вона почала відмахуватися в районі його ключових суглобів, проте не завдаючи ударів. Як результат він повалив її на землю стискаючи руку та супроводжуючи у падінні.

Просить врахувати зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, характер дій винного, а також поведінку потерпілого і стосунки, що склалися між ними. Провадження по справі про притягнення її до адміністративної відповідальності за ознаками правопорушення , передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення просить закрити, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, розгляду справи про адміністративне правопорушення в суді. Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі "Пономарьов проти України", наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Приймаючи до уваги поведінку особи, яка притягається до відповідальності, яка не з`явилася в судове засідання повторно, з метою розгляду справи у розумні строки, справа розглянута в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши письмові докази в справі, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно приписів ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року роз`яснено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок, який представляє собою систему суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Положеннямст.10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи заст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

При дослідженні письмових доказів, а також з урахуванням письмових пояснень ОСОБА_1 не знайшло підтвердження наявність умислу ОСОБА_1 на порушення громадського порядку.

З урахуванням характеру, мотивів і причини виникнення цих дій, дії ОСОБА_1 були зумовлені незадоволенням неправильними, як вона вважала, діями ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи в суді встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник внаслідок того, що напередодні між ними склалися неприязні стосунки через поведінку дітей, які гралися біля припаркованого автомобіля та могли його пошкодити, кидаючи камінці. Конфлікт має причину виникнення, а дії ОСОБА_1 були спрямовані безпосередньо на вирішення конфлікту, а не безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Ці обставини доводяться матеріалами кримінального провадження №0000053 від 12.05.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 126 КК України, копії яких долучено до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №311367 від 19.06.2024. Як слідує із постанови про закриття кримінального провадження від 28.05.2024, кримінальне провадження №0000053 від 12.05.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 126 КК України закрито, оскільки ОСОБА_2 не має претензій до ОСОБА_1 та не бажає її притягувати до кримінальної відповідальності. (а.с.3-4).

На підставі викладеного, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку і спокою громадян, як це визначеност.173 КУпАП.

Також суд визнає переконливими доводи ОСОБА_1 , що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази завдання ОСОБА_2 фізичного болю.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», - визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

За даних обставин, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП необхідно закрити за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 7,9, 173, 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її проголошення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд Тернопільської області.

Повний текст постанови складено 29.07.2024 року.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Ірина ЛИСЮК