Справа № 740/4316/24
Провадження № 3/740/1771/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 липня 2024 року м. Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Карпусь І.М., із секретарем судового засідання Кубрак Н.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Ніжині, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 183771, КарабуляМ.В. 29 червня 2024 року близько 15-ї години по АДРЕСА_2 ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 , з подвір`я № 3 по вулиці 8 Березня, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вини не визнав та пояснив, що приблизно півтора роки тому мав конфлікт і сварку з сусідкою ОСОБА_2 через те, що він полагодив паркан, що розділяє подвір`я їх домогосподарств, замінивши трюхлі дошки на нові, а вона нові дошки повідбивала, сказавши, що вони самі полагодять свій паркан. Коли він 29.06.2024 йшов до дому, то побачив ОСОБА_2 і спитав у неї коли ж вона буде лагодити паркан, оскільки вже пройшов значний час, а так як паркан залишається неполагодженим його собаки пролазять до сусідки у двір. ОСОБА_2 нічого не відповіла і швидко зайшла у свій двір та закрила хвіртку. Потім він пішов до дому, потім пішов до матері у "малосімейку", що поряд, і коли був там йому зателефонував знайомий та повідомив, що приїхала поліція. Він прийшов на місце, де нікого не виявив. Надалі знову повернувся до матері та згодом приїхали поліцейські і склали стосоно нього протокол про адміністративне правопорушення. Щодо наявних у справі підписаних ним письмових пояснень зазначив, що поліцейський надав при оформленні адміністративних матеріалів йому бланк пояснень, де були заповнені графи про його анкетні дані, а змісту пояснень записано не було, та сказав поставити підписи у двох місцях: у графі про роз"яснення ст. 63 Конституції України та нижче, що він і зробив. Наполягає, що він не вживав нецензурну лайку при спілкуванні з ОСОБА_2 та нічого не кидав у її будинок і подвір"я. Стверджує, що вона говорить неправду. Такі її дії пов"язує з тим, що нині йде оформлення документів на земельну ділянку, і за результатами обміру ділянки землевпорядниками встановлено, що частина господарських споруд ОСОБА_2 перебувають в межах земельної ділянки його матері.

У рапорті про прийняття повідомлення зі служби "102" зазначено, що повідомлення від ОСОБА_2 надійшло 29.06.2024 о 15:04. Вона повідомила, що на протязі години сусід кидає на дах будинку, у вікна невідомо що, на зауваження не реагує.

Згідно з протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, 29.06.2024 ОСОБА_2 заявила поліцейському, що 29.06.2024 о 15 годині за місцем проживання сусід ОСОБА_3 вчинив конфлікт через її забор.

У письмових поясненнях ОСОБА_2 вказано, що 29.06.2024 близько 15 години сусід Карабуля кидав невідомі предмети по її будівлі, криші, вікнам, і вимагає від неї перенести забор, який межує між їхніми будинками на 1,5 метра.

У письмових поясненнях ОСОБА_1 вказано, що з сусідкою ОСОБА_2 тривають спірні питання розмежування господарств та на цьому грунті 29.06.2024 близько 15 години між ними виникла сварка, в ході якої він виражався в її сторону нецензурною лайкою, але ніяких предметів по її будинку не кидав.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки та нормальних умов суспільного життя.

При цьому, обов`язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив.

Таким чином, висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту утворює дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

При цьому ОСОБА_1 заперечує, що нецензурно висловлювалася. Вказує, що лише спитав у ОСОБА_2 , коли вона ремонтуватиме паркан.

Протокол про адміністративне правопорушення є не тільки актом обвинувачення, а й доказом по справі. Водночас, за обставин коли особа, стовно якої він складений, заперечує викладені у протоколі обставини, обгрунтований висновок про доведеність таких обставин можливий при їх підтвердженні іншими доказами.

За таких обставин, суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є похідним доказом від пояснень учасників події та грунтується на поясненнях ОСОБА_4 .

Отже, наявні у справі докази свідчать про можливість версії подій, що відповідає твердженням обвинувачення. Водночас, не виключається і версія подій, яку навів у своїх поясненнях суду ОСОБА_1 . Тобто, матеріали справи не дають підстав надати перевагу тій, чи іншій версії подій щодо того, чи висловлювався нецензурно ОСОБА_1 та чи був порушений громадський порядок.

Згідно із ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

В даній справі такі достатньо переконливі, чіткі і узгоджені між собою висновки чи неспростовні презумції факту, з огляду на викладене вище, відсутні.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому, найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що карається в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Факт спілкування щодо паркану між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджується наявними у справі доказами. Проте, не будь-яке спілкування у громадському місці охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Переконливі докази того, що ОСОБА_1 вчинив дії, які б виходили за межі зазначених норм в такому ступені, що містили б склад адміністративного праопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи не містять.

Таким чином, вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в судовому засіданні не доведена достатніми доказами поза розумним сумнівом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відсутні достатні докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст.251, 255, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Чернігівського апеляційного суду через Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області.

Суддя І.М. Карпусь