Справа № 357/9852/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.07.2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Оксана Вознюк розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС у Київській області відносно

ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізична особа-підприємець, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП,

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 12.07.2024 надійшов адміністративний матеріал за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 163-4 розглядаються у п`ятнадцятиденний строк.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання громадянка ОСОБА_1 не з`явилась. Про день та час розгляду справи належно повідомлявся, зокрема шляхом направлення судової повістки за місцем проживання (поштове відправлення доставлено на відділення, що обслуговую зазначену адресу 22.07.2024 згідно трекінгу відправлень ПАТ «Укрпошта»).

Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст. 163-4 КУпАП, не є обов`язковою.

Зважаючи на зазначене, вбачається наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши адміністративний матеріал, суддя встановила таке.

Частиною 1 ст. 163-4 КУпАП передбачена відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення № 321/10-36-24-07 від 02.07.2024, ОСОБА_1 як фізична особа-підприємець, порушила порядок утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи, а саме: несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян (податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску) за 1 квартал 2024 року (термін подання до 10.05.2024, фактично подано 16.05.2024), чим порушено підпункт 49.18.2 п. 49.18 ст. 49, ст. 51, підпункт 70.16.1 п. 70.16, ст. 70, п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України (далі ПКУ).

Відповідно до підпункту 49.18.2 п. 49.18 ст. 49 ПКУ податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Статтею 51 ПКУ передбачено, що платники податків, у тому числі податкові агенти, платники єдиного внеску, зобов`язані подавати контролюючим органам у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, з розбивкою по місяцях звітного кварталу.

Пунктом 176.2 ст. 176 ПКУ встановлено, що особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку - фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається.

Як встановлено камеральною перевіркою податкового розрахунку суд доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (акт № 37358/10-36-24-07/ НОМЕР_1 від 02.07.2027) платником податків ФОП ОСОБА_1 подано з порушенням встановленого строку подання податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 кв. 2024 року, а саме: фактично подано 16.05.2024, граничний строк подання до 10.05.2024.

Водночас відповідно до Квитанції № 2, відповідно до якої податковий розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 1 кв. 2024 року зареєстрований в Реєстрі застрахованих осіб 17.05.2024 за № 855436 (пакет прийнято о 00 год 28 хв). Підпис електронного документу здійснений електронним підписом ФОП ОСОБА_2 .

Отже відображені в акті камеральної перевірки відомості не відповідають іншим наданим документам.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до частини першої статті 255 КУпАП уповноважені посадові особи податкових органів мають право складати протоколи у справах про адміністративні правопорушення за статтями 51-2, 155-1, 162-1, 163-1-163-4, 163-12, частинами другою та третьою статті 163-17, 164, 164-5, 164-16, 166-16, 166-17, 177-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З матеріалів справи встановлено, що протокол складався за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Пунктом 12 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 02.07.2016 № 566 (далі Інструкція), передбачено, що у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в податковому органі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі.

В матеріалах справи наявний корінець повідомлення № 27808 від 19.06.2024, адресований ФОП ОСОБА_1 , відповідно до якого платник або його представник запрошений на 02.07.2024 на 10 год 10 хв до Білоцерківського відділу ГУ ДПС у Київській області для складання протоколу.

Відповідно до акту від 02.07.2024 № 12215/10-36-24-07 вказане запрошення надіслано 19.06.2024 рекомендованим листом з повідомленням, однак в зазначений в повідомленні час посадова особа не з`явилась для складання протоколу. Проте доказів надсилання такого запрошення суду не надано.

Водночас, в протоколі від 02.07.2024 № 321/10-36-24-07 про адміністративне правопорушення вказано, що встановлення несвоєчасне подання податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, про що складено акт камеральної перевірки без зазначення дати № 00/_____/10-36-24-07/325777870

Отже, навіть з урахуванням встановлених розбіжностей, вбачається, що запрошення для складання протоколу про адміністративне правопорушення було направлено (за твердженням податкового органу) ОСОБА_1 , до встановлення та фіксації факту такого правопорушення.

Крім того, суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам статей 254, 256 КУпАП та вимогам Розділу ІІ Інструкції. Зокрема зі змісту зазначеного протоколу вбачається, що під час оформлення протоколу про адміністративне правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не була опитана, їй не було вручено копію протоколу про адміністративне правопорушення, а отже ОСОБА_1 не була ознайомлена з пред`явленим їй звинуваченням належним чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення стосовно неї складено за її відсутності.

Також їй не були роз`яснені права і обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, не надано можливість подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. Зазначена бездіяльність уповноваженої посадової особи негативно впливає на процесуальне положення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що в умовах рівноправності та змагальності сторін є недопустимим. Не містить протокол і відомостей про відмову ОСОБА_1 від його підпису. Відомості про те, що другий примірник протоколу був направлений ОСОБА_1 поштою у протоколі також відсутні.

Відтак, суддя вважає, що посадовою особою Білоцерківського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок ГУ ДПС у Київській області не дотримано порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення, чим порушено право ОСОБА_1 на захист, що регламентовано положеннями ст. 63 Конституції України, статтями 254, 256, 268 КУпАП.

Складення протоколу про адміністративне правопорушення, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і є одними із головних джерел доказів, і без додержання вимог ст. 256 КУпАП унеможливлює прийняття судом рішення у цій справі. Зважаючи на викладене суддя доходить висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням встановленого порядку, а тому є недопустимим доказом.

За таких обставин, встановити винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП є неможливим, відтак провадження по цій справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 33, 184, 164-3, 247, 256, 283, 284 КУпАП України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОксана ВОЗНЮК