Справа№464/5596/24
пр. № 3/464/2343/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2024 м. Львів

Сихівський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Сабари Л.В.,

секретаря судового засідання Варениці Р.Б.,

за участю: прокурора Кошарка Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові матеріали справи про адміністративні правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Голобутів Стрийського р-ну Львівської обл., громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої заступником директора середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1,

за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 не повідомила у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто вчинила адміністративні правопорушення передбачені ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Правопорушення вчинено за наступних обставин.

ОСОБА_1 , будучи директором середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, та відповідно до п. п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів при підписанні наказу №114-К від 31.08.2023 відповідно до якого призначила свою матір ОСОБА_2 на посаду вчителя початкових класів.

Також, ОСОБА_1 будучи директором середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, та відповідно до п. п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не вжила заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів та прийняла рішення в умовах реального конфлікту при підписанні наказу №114-К від 31.08.2023, відповідно до якого призначила матір ОСОБА_2 на посаду вчителя початкових класів

Крім того, ОСОБА_1 , будучи директором середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, та відповідно до п. п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів при підписанні наказу №211-К від 20.12.2023 «Про преміювання працівників школи», відповідно до якого нагородили вчителя ОСОБА_2 грошовою премією у розмірі 10 850 грн., яка є її матір`ю.

Окрім цього, відповідно до протоколу №642 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 20.08.2024 ОСОБА_1 , будучи директором середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, та відповідно до п. п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не вжила заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів та прийняла рішення в умовах реального конфлікту при підписанні наказу №211-К від 20.12.2023 «Про преміювання працівників школи», відповідно до якого нагородили вчителя ОСОБА_2 грошовою премією у розмірі 10 850 грн., яка є її матір`ю, тобто вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Датою вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, є 31.08.2023 та 20.12.2023.

Місцем вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, є середня загальноосвітня школа №96 МЖК-1, що за адресою: м. Львів, вул. Довженка, 13.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Оскільки на розгляд суду надійшло чотири справи про адміністративні правопорушення №464/5591/24, №464/5592/24, №464/5595/24, №464/5596/24, які стосуються однієї і тієї ж особи, та такі розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), а тому, з урахуванням положень ст. 36 КУпАП,з урахуванням думки учасників справи, зокрема ОСОБА_1 та прокурора, суддя прийшла до висновку про необхідність об`єднати вказані справи в одне провадження з присвоєнням №464/5596/24, постановивши відповідну постанову, без виходу до нарадчої кімнати, занесену секретарем судового засідання до журналу судового засідання від 24.09.2024.

16.10.2024 через канцелярію суду надійшло клопотання захисника Білинського-Гродзя Ю.М. про закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП. Клопотання обґрунтоване тим, що сторона захисту не погоджується з твердженнями протоколів про адміністративне правопорушення про те, що датою виявлення правопорушення є дата складення таких, оскільки момент виявлення правопорушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу, оскільки протокол є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення правопорушення, а саме 29 січня 2024 року. Зазначає, що незважаючи на те, що 29.01.2024 до органу Національної поліції надійшло повідомлення Управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради, яке містило відомості про порушення директором СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та виклад обставин, за яких такі порушення вчинено, протоколи про адміністративне правопорушення складено та скеровано на розгляд суду після спливу строку, передбаченого ч. 4 ст. 38 КУпАП.

ОСОБА_1 вчергове в судове засідання не з`явилася, 18.10.2024 через електронну адресу суду подала заяву з котрої вбачається, що через погіршення стану здоров`я, погане самопочуття не в змозі прибути в судове засідання.

Захисник Білинський-Гродзь Ю.М. вчергове в судове засідання не з`явився, про час та місце повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Згідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема 172-4 - 172-9, цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 лише одного разу брала участь в призначених судом судових засіданнях. 16.10.2024 зверталася до суду із заявою про відкладення розгляду справи призначеної на 16.10.2024 та 17.10.2024 у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю, та надала копію медичного висновку № 9НЕ4-3ВР8-М232-Н4ВК від 16.10.2024 з котрого вбачався період непрацездатності з 16.10.2024 по 18.10.2024.

Разом з тим, як вбачається із долучених до матеріалів справи документів з приводу виконання приводу ОСОБА_1 в судові засідання, документів наданих прокурором, зокрема з листів Директора СЗШ №96 МЖК-1 № 99 від 17.10.2024, № 102 від 18.10.2024, заяв ОСОБА_1 встановлено, що ОСОБА_1 01.10.2024, 08.10.2024, 15.10.2024, 17.10.2024 зверталася до керівника установи із заявами про те, що буде відсутня на робочому місці у зв`язку із викликом в судові засідання призначені на 02.10.2024, 09.10.2024, 16.10.2024, 17.10.2024, однак в такі не з`являлася, 16.10.2024 оформила листок непрацездатності, котрий станом на 17.10.2024 було анульовано, хоча, як встановлено з листа КНП «4-а міська поліклініка м.Львова» №771 від 17.10.2024 остання 16.10.2024 зверталася до лікаря у зв`язку із станом здоров`я, однак МВЛН листок непрацездатності не оформляла.

Така поведінка особи, що притягується до адміністративної відповідальності, свідчить про свідоме ігнорування судових викликів, з метою затягування розгляду справи.

При вирішенні питання про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , суд бере до уваги, що положення про обов`язкову присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у вказаній категорії справ закріплено у нормі, що визначає права особи, в той час як обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Так, ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 закріпив висновки, що розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Беручи до уваги, що положеннями ст. 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративне правопорушення у п`ятнадцять днів з моменту одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення в силу ст. 1, посеред іншого є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, відповідальності перед суспільством, з огляду на те, що судом неодноразово відкладався розгляд справи у зв`язку із неявкою ОСОБА_1 в судові засідання, заявленими клопотаннями нею та захисником, відсутність невирішених заяв сторони захисту з приводу витребування чи долучення доказів, адвокатом подано клопотання про закриття провадження у справі, таким чином висловивши ставлення до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до переконання про розгляд справи без участі особи, постановивши з даного приводу постанову без складання окремого документу занесену до журналу судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні вказав, що протоколи №639, 640, 641, 642 від 20.08.2024, складені уповноваженою особою УСР у Львівській області ДСР НП України, та згідно матеріалів справи про адміністративне правопорушення доведено, що ОСОБА_1 , будучи директором середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, та відповідно до п. п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила у встановленому законом випадку та порядку управління освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів при підписанні наказів №114-К від 31.08.2023 та №211-К від 20.12.2023 «Про преміювання працівників школи», що стосувалися інтересів її матері ОСОБА_2 при прийнятті на роботу та преміюванні, та прийняла вищевказані рішення в умовах реального конфлікту та призначила матір ОСОБА_2 на посаду вчителя початкових класів та в подальшому нагородила таку грошовою премією у розмірі 10 850 грн. Одночасно прокурор вказав, що датою виявлення правопорушення є 20.08.2024, момент складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суддя встановила наступне.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з диспозицією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП особа притягається до адміністративної відповідальності за неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з диспозицією ч. 2 ст. 172-7 КУпАП особа притягається до адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

З примітки до ст. 172-7 КУпАП вбачається, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», а під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Таким чином, зі змісту статті слідує, що диспозиція вказаних норм є бланкетною, оскільки називає склад правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів правил, положень, інструкцій.

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про запобігання корупції» відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами, що визначено як законодавство у сфері запобігання корупції.

Відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є посадові особи юридичних осіб публічного права.

Крім того, ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» роз`яснено, що близькими особами - є члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

На підтвердження вини ОСОБА_1 надано наступні докази, на підставі котрих встановлено такі фактичні дані.

Як вбачається з наказу Управління освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради від 01.02.2022 №62-К «Про призначення на посаду директора середньої загальноосвітньої школи №96 МЖК-1 ОСОБА_1» ОСОБА_1 призначено директором середньої загальноосвітньої школи №96 МЖК-1 з 04.02.2022 за строковим трудовим договором строком на два роки.

01.02.2022 між Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради в особі в.о. начальника управління ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , яку прийнято на посаду директора СЗШ №96 МЖК-1, укладено строковий трудовий договір, яким визначено загальні положення, права та обов`язки директора, оплату праці та соціально-побутове забезпечення директора, обов`язки роботодавця, порядок зміни, припинення та розірвання договору, відповідальність сторін та вирішення спорів, строк дії та інші умови договору.

З наказу директора СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 від 31.08.2023 №114-к «Про прийняття на роботу» вбачається, що директором школи ОСОБА_1 на підставі особистої заяви ОСОБА_2 від 30.08.2023, протоколу засідання комісії для уникнення конфлікту інтересів СЗШ №96 м. Львова від 31.08.2023 ухвалено рішення про прийняття ОСОБА_2 на роботу вчителем початкових класів з 01.09.2023.

Згідно з наказом директора СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 від 20.12.2023 №211-К прийнято рішення про нагородження вчителя початкових класів ОСОБА_2 грошовою премією в розмірі 10 850 грн. на підставі рішення комісії для уникнення конфлікту інтересів, протокол №4 від 19.12.2023.

Як вбачається з пояснень начальника управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради ОСОБА_5 від 19.04.2024, ОСОБА_1 , будучи на посаді директора СЗШ №96 МЖК-1, у період з 04.02.2022 до 03.04.2024 не повідомляла в жодний спосіб про наявність реального конфлікту інтересів між нею, як директором школи, та вчителем школи ОСОБА_2 .

Відповідно до листа управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради №2709-вих-53625 від 17.04.2024, впродовж 2023 року до управління освіти не надходило повідомлень про наявність реального конфлікту інтересів між директором СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 та вчителем СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_2 . ОСОБА_1 продовж 2023 року не надавала на погодження начальнику управління освіти та не погоджувала в управлінні освіти документи щодо розміру винагороди за сумлінну працю та розміри будь-яких інших премій та заохочувальних виплати вчителю ОСОБА_2 в рамках регулювання реального конфлікту інтересів.

Повними витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження підтверджується, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 .

Листом від 22.01.2024 №2709-вих-8247 Управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради повідомило Львівське районне управління поліції (вх. №1575 від 29.1.2024) про виявлення порушення законодавства у сфері запобігання та протидії корупції, а саме директор СЗШ №96 МЖК-1, перебуваючи в умовах реального конфлікту, не повідомила безпосереднього керівника - керівника відділу Сихівського та Личаківського районів чи управління освіти про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час прийняття рішення та вчинення дій щодо підпорядкованого хй працівника ОСОБА_2 і приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушила п. 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Як вбачається з листа директора СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 від 17.01.2024 №10, повідомлено про те, що у школі відсутній конфлікт інтересів, для врегулювання можливого конфлікту інтересів в школі 01.09.2023 видано наказ №158 «Про розподіл обов`язків між адміністрацією школи, врегулювання конфлікту інтересів», відповідно до якого функції щодо преміювання, розподілу годин педагогічного навантаження вчителя ОСОБА_2 , яка є її матір`ю, покладено на заступника директора з навчально-виховної роботи ОСОБА_6 .

Згідно з листом начальника відділу освіти Сихівського та Личаківського районів управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради №4- від 19.04.2024, керівниками підпорядкованих закладів освіти впродовж 2022-2023 років не повідомлялось про наявність потенційного (реального) конфлікту інтересів щодо вчителя ОСОБА_2 , а також не надавались на погодження документи щодо розміру винагороди за сумлінну працю та розміри будь-яких інших премій чи заохочувальних виплат вчителю ОСОБА_2 в рамках врегулювання потенційного (реального) конфлікту інтересів.

З письмових пояснень ОСОБА_7 , заступника директора з навчально-виховної роботи, від 11.03.2024 вбачається, що у зв`язку із кадровою необхідністю наприкінці серпня 2023 року на роботу прийнято ОСОБА_2 , яка є матір`ю директора школи ОСОБА_1 , у зв`язку із чим створено комісію для уникнення конфлікту інтересів, яка збиралась 4 рази, а саме: для прийняття її на роботу, розподілу педагогічного навантаження, щодо щорічної грошової винагороди до дня Вчителя та преміювання.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 від 11.03.2024 остання повідомила, що була директором школи №96 МЖК-1 з 03.02.2022 до 03.20224. Про можливий конфлікт інтересів повідомила керівника усній формі та вжила заходів для уникнення конфлікту інтересів.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_8 , вчителя англійської мови та голови ПК школи №96, від 11.03.2024, остання була членом комісії для уникнення конфлікту інтересів, що скликалась з метою вирішення питання про прийняття на роботу вчителя ОСОБА_2 , педагогічного навантаження вчителя, щодо щорічної грошової винагороди до дня Вчителя та преміювання. Рішення на засіданнях приймались шляхом відкритого голосування, ОСОБА_1 не голосувала жодного разу.

З письмових пояснень ОСОБА_6 , заступника директора з навчально-виховної роботи, від 11.03.2024 вбачається, що була членом комісії для уникнення конфлікту інтересів, що скликалась з метою вирішення питання про прийняття на роботу вчителя ОСОБА_2 , педагогічного навантаження вчителя, щодо щорічної грошової винагороди до дня Вчителя та преміювання. Рішення на засіданнях приймались шляхом відкритого голосування.

15.04.2024 листом №23 СЗШ №96 МЖК-1 відділу освіти Сихівського та Личаківського районів управління освіти департаменту розвитку Львівської міської ради скерувала на запит УСР у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань НПУ від 08.04.2024 (вх. №1201 від 16.04.2024) копію наказу про призначення директора СЗШ №96 МЖК-1 ОСОБА_1 , копію строкового трудового договору ОСОБА_1 , копію наказу про призначення вчителем школи ОСОБА_2 , копію посадової інструкції ОСОБА_2 , копію наказів про преміювання ОСОБА_2 , копію наказів про надбавки та доплати ОСОБА_2 , копію положення про преміювання, довідку про доходи ОСОБА_2 .

З огляду на вищевикладене суд встановив, що, ОСОБА_1 обіймаючи посаду директора середньої загальноосвітньої шкоди №96 МЖК-1, котра в силу положень ст. ст. 81, 169 ЦК України являється юридичною особою публічного права, та відповідно до Закону України «Про освіту» та трудового договору будучи наділеною повноваженнями здійснювати організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто згідно підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являлася суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», зокрема ст. 28, тобто зобов`язана була вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Одночасно доведено, що в СЗШ №96 МЖК-1 у 2023 та 2024 роках на посаді вчителя початкових класів працювала ОСОБА_2 - матір ОСОБА_1 що в силу Закону України «Про запобігання корупції» є її близькою особою.

31.08.2023, 20.12.2023 ОСОБА_1 підписала накази № 114-К та 211-К «Про прийняття на роботу» та «Про преміювання працівників школи», що були підставою для укладення трудового договору та виплати премії ОСОБА_2 , котра являється її матірю.

ОСОБА_1 , усвідомлюючи, що наказ директора очолюваної установи є розпорядчим актом, на підставі котрого здійснюється зарахування у штат працівників та виплата премій, при наявності суперечності між її приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, перед підписанням вищевказаних наказів не повідомляла Управління освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про наявний реальний конфлікт інтересів та підписала накази про прийняття на роботу та про преміювання своєї матері, тобто прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

З цього слідує, що ОСОБА_1 31.08.2023 та 20.12.2023 перед підписанням наказів № 114-к та 211-к не повідомила у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, таким чином вчинила адміністративні правопорушення передбачені передбачений ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, що ОСОБА_1 31.08.2023 та 20.12.2023 підписавши накази № 114-к та 211-к прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів тим самим вчинила адміністративні правопорушення передбачені ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Разом з тим, суд критично оцінює пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, наданих працівнику поліції 11.03.2024, про те, що вона не вчиняла правопорушень оскільки, керівника повідомляла в усній формі, та самостійно вжила заходів для уникнення конфлікту інтересів, оскільки в школі була створена комісія, котра приймала рішення щодо прийняття на роботу та преміювання її родички, з огляду на наступне.

Як вбачається із ч.2 ст. 24 Закону України «Про освіту», управління закладом освіти в межах повноважень, визначених законами та установчими документами цього закладу, здійснюють: засновник (засновники); керівник закладу освіти; колегіальний орган управління закладу освіти; колегіальний орган громадського самоврядування; інші органи, передбачені спеціальними законами та/або установчими документами закладу освіти.

Згідно ч.2 ст. 26 вказаного Закону керівник закладу освіти призначається засновником у порядку, визначеному законами та установчими документами, з числа претендентів, які вільно володіють державною мовою і мають вищу освіту.

Одночасно, ч.3 зазначеної норми закріплено, що керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень призначає на посаду та звільняє з посади працівників, визначає їх функціональні обов`язки.

ОСОБА_1 на момент виникнення реального конфлікту інтересів перебувала у трудових відносинах із Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради, котрому, в силу Строкового трудового договору, була підзвітна та підконтрольна.

Згідно п.п. 2.1., 2.2 трудової угоди, ОСОБА_9 , як директор закладу освіти зобов`язана та вправі укладати трудові договори з новими працівниками, заохочувати їх, видавати накази в межах компетенції.

З огляду на вищевказані правові норми та умови трудової угоди, укладення трудових договорів з новими працівниками, видача наказів, в тому числі з приводу заохочення працівників закладу освіти віднесено до безпосередніх повноважень ОСОБА_1 як директора середньої загальноосвітньої школи.

Одночасно, правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів визначені Законом України «Про запобігання корупції».

Як було зазначено вище, особа, котра дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, зобов`язана, не пізніше наступного робочого дня з моменту усвідомлення вищевказаних обставин, повідомити безпосереднього керівника про такі, та відповідно, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому, згідно ч.3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Статтею 29 вищевказаного Закону закріплені заходи зовнішнього та самостійного врегулювання конфлікту інтересів. Так, зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; обмеження доступу особи до певної інформації; перегляду обсягу службових повноважень особи; переведення особи на іншу посаду; звільнення особи. Одночасно, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади.

Як вбачається з протоколів засідання комісії для уникнення конфлікту інтересів СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 від 31.08.2023 та № 4 від 19.12.2023 комісія розглядала питання прийняття на роботу ОСОБА_2 котра є мамою директора школи ОСОБА_1 , надання такій грошової премії та врегулювання питання конфлікту інтересів між останньою та ОСОБА_1 , та ухвалила прийняти на посаду вчителя початкових класів ОСОБА_2 , надати їй грошову премію та вжити заходів для усунення конфлікту інтересів.

Однак, як встановлено судом, керівником органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади директора СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 є керівник Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради, котрий в силу ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважений приймати рішення передбачені ч.1 ст. 29 Закону щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_5 - керівника Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради, такий жодних повідомлень від ОСОБА_1 про наявність в неї реального конфлікту інтересів не отримував.

Будь-яких доказів, про те, що керівник Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради уповноважив комісію для уникнення конфлікту інтересів СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 суду не надано.

Крім того, не надано доказів, що саме до повноважень комісії віднесено повноваження з приводу прийняття рішення про укладення трудових договорів із працівниками закладу освіти та преміювання.

Одночасно, комісією не приймалося рішення про те, який захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 передбачений ч.1 ст. 29 Закону необхідно застосувати.

Разом з тим, суд також бере до уваги, що відносини між ОСОБА_2 та СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 з приводу прийняття на роботу та преміювання виникали виключно на підставі розпорядчих актів директора закладу освіти ОСОБА_1 - наказів, а не на підставі протоколу засідання комісії.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Таким чином, суд бере до уваги сукупність обставин, встановлених під час судового розгляду, котрі виключають будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване адміністративне правопорушення було вчинене особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, і вина її доведена поза розумним сумнівом на підставі наявних належних, допустимих та достатніх доказів, які узгоджуються між собою.

Згідно зі ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що винуватість ОСОБА_1 підтверджена належними та допустимими доказами. Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять його вину у вчинені адміністративних правопорушень.

При вирішенні клопотання захисника про закриття справи про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків накладення стягнення, суд керується наступним.

Згідно з частиною четвертою статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення..

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення, закінчення встановленого законом шестимісячного строку, перебіг якого розпочинається з дня виявлення правопорушення, та не може перевищувати двох років з дня його вчинення.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

У зв`язку із цим, слід відзначити, що момент виявлення адміністративного правопорушення не є тотожний моменту його вчинення.

Так, момент вчинення адміністративного правопорушення пов`язаний з реалізацією дії або бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, що охоплюється однією із ознак складу правопорушення - об`єктивною стороною, та вказує на подію, що відбулася.

Однак, наявність події не є безумовною умовою, що свідчить про наявність адміністративного правопорушення.

Момент виявлення адміністративного правопорушення пов`язується із встановленням наявності сукупності ознак, що вказують на його склад: суб`єкта, об`єкта, суб`єктивну та об`єктивну сторону.

Як встановлено із протоколів про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 як директор СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 видала Накази № 114-к від 31.08.2023 та № 211-к від 20.12.2023.

Вказані дії свідчать про настання події.

Разом з тим, для встановлення чи було вчинено адміністративне правопорушення на підставі певних юридичних актів та фактів слід переконатися, чи була ОСОБА_1 суб`єктом відповідальності за ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП, які дії вчинили чи зобов`язана була вчинити з метою недопущення порушення Закону України «Про запобігання корупції», чи мав місце конфлікт інтересів.

Таким чином, лише наявність сукупності фактичних даних отриманих на підставі доказів, може свідчити про момент виявлення адміністративного правопорушення.

Як вбачається із клопотання, захисник стверджує, що моментом виявлення правопорушення є дата отримання листа Управління освіти Департаменту розвитку Львівської міської ради органом Національної полії -29.01.2024.

З такими доводами суд погодитися не може, оскільки як вбачається із листа № 2709-вих-8247 від 22.01.2024 будь якої інформації про прийняття ОСОБА_1 . Наказів № 114-к від 31.08.2023 та № 211-к від 20.12.2023 такий не містить, доказів про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 являються близькими особами не долучено.

Крім того, як вбачається з ч.2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Тобто, лише за результатами перевірки отриманої інформації, здобуття відповідних доказів, уповноважений суб`єкт на прийняття рішення про складення протоколу про адміністративне правопорушення має бути переконаним, що особа вчинила адміністративне правопорушення, тобто він його виявив.

Як вбачається із матеріалів справи, на підтвердження вини ОСОБА_1 надано документи що свідчать про призначення на посаду ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , видачу Наказів № 114-к від 31.08.2023 та № 211-к від 20.12.2023, котрі Управлінням СР у Львівській області отримані 16.04.2024, пояснення керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади директора СЗШ № 96 МЖК-1 м.Львова №1 та відповідно врегулювання конфлікту інтересів отримані 19.04.2024, Повні витяги з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб та про народження підтверджуючі, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дочкою та матір`ю, тобто близькими особами сформовані 22.04.2024.

Саме сукупність вказаних документів, може свідчити про ознаки вчинено правопорушення передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

З огляду на вищевикладене, моментом виявлення адміністративних правопорушень слід вважати 22.04.2024.

Разом з тим, суд критично оцінює висновки оперуповноваженого 6-го відділу управління СР у Львівській області ДСР НП України ОСОБА_10 зазначені у протоколах про адміністративні правопорушення, що датою виявлення правопорушення є дата складення протоколу - 20.08.2024 зважаючи на наступне.

Уповноважений суб`єкт зобов`язаний скласти протокол про адміністративне правопорушення, не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи.

Будь-яких доказів, що без виявлення особи, не було можливості оцінити зібрані докази та переконатися, що правопорушення було вчинено суду не надано.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що адміністративні правопорушення були вчинені не пізніше 31.08.2023 та 20.12.2023, могли бути виявлені уповноваженими суб`єктами на складення протоколів про адміністративні правопорушення 22.04.2024, суд приходить до переконання, що на момент розгляду справи строки накладення адміністративного стягнення визначені ст. 38 КУпАП не сплили, у зв`язку з чим, у клопотанні захисника слід відмовити.

Положення Кодексу України про адміністративні правопорушення відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 36 КУпАП передбачено, що при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи характер та обставини вчинених правопорушень, їх сукупність, особу порушника, котра вперше притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, беручи до уваги відсутність обставин, які обтяжують відповідальність, вважаю за доцільне призначити адміністративне стягнення в межах санкцій, визначених ч.1 та ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у виді штрафу. Разом з тим, зважаючи на те, що ОСОБА_1 є особою, що притягується до адміністративної відповідальності, зобов`язана виконувати обов`язки пов`язані з розглядом справи, вчиняла дії, що перешкоджали суду розглянути справу у строки визначені КУпАП, неодноразово в судові засідання не з`являлася, в тому числі без поважних причин, що стало підставою для прийняття рішень про застосування приводу, також подавала документи, що могли б вказувати про поважність причин відсутності в судовому засіданні, зокрема 17.10.2023 (копія МВ від 16.10.2024), хоча такий був анульований (або не видавався), у зв`язку із чим, таку поведінку суд визнає, як зловживання своїми правами та приходить до переконання про недостатність призначення стягнення у мінімальній межі, та вважає за необхідне призначити остаточне стягнення за більш серйозне правопорушення з числа вчинених - у виді штрафу, який необхідно визначити в розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таке покарання за своїм видом та мірою відповідає завданню та меті накладення адміністративного стягнення і є необхідним й достатнім для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Окрім цього, відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею)постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, розмір якого згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Одночасно, частиною 7 ст. 285 КУпАП передбачено, що постанова суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у триденний строк з дня набрання нею законної сили направляється відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, державному чи виборному органу, власнику юридичної особи або уповноваженому ним органу для вирішення питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, усунення її згідно із законодавством від виконання функцій держави, якщо інше не передбачено законом, а також усунення причин та умов, що сприяли вчиненню цього правопорушення.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 перебуває у трудових відносинах із Управлінням освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради, у зв`язку із чим постанова суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у триденний строк з дня набрання нею законної сили підлягає направленню саме в Управління освіти департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради.

На підставі ст. ст. 1, 3, 28, 29, 30, 33 Закону України «Про запобігання корупції», ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, керуючись ст. ст.36, 40-1, 283, 284 КУпАП, суд,

постановив:

у задоволенні клопотання захисника Білинського-Гродзя Юрія Михайловича про закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП, відмовити.

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених:

-ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень;

-ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 (п`ять тисяч сто) гривень.

На підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у вигляді штрафу у розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 (п`ять тисяч сто) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок судового збору.

Реквізити для оплати штрафу: отримувач коштів ГУК Львів/Львівська тг/21081100; код отримувача (КОД ЗА ЄДРПОУ): 38008294; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача UA0013933; код класифікації доходів бюджету 21081100.

Реквізити для оплати судового збору: отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (КОД ЗА ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106.

Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 2 ст. 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначеного правопорушення.

Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення до Львівського апеляційного суду через Сихівський районний суд м. Львова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 7 ст. 285 КУпАП постанову у триденний строк з дня набрання нею законної сили направити Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради для вирішення питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, усунення її згідно із законодавством від виконання функцій держави, якщо інше не передбачено законом, а також усунення причин та умов, що сприяли вчиненню цього правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення пред`являється до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

Повний текст постанови складено 22 жовтня 2024 року.

Суддя Сабара Л.В.