Провадження № 33/824/3870/2024 Суддя: Стрижеус А.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М УКРА Ї Н И

22 липня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Стрижеуса А.М., розглянувши матеріали апеляційної скарги заступника Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 , на постанову Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2024 року,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2024 року провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 188-40 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з постановою судді районного суду, заступника Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 19 липня 2024 року звернувся з апеляційною скаргою, у якій просив скасувати постанову Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2024 рокута прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-40 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що апеляційна скарга підлягає поверненню з таких підстав.

Відповідно до частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Відповідно до статті 270 КУпАП інтереси потерпілого може представляти представник - адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу.

Повноваження адвоката як представника потерпілого посвідчуються документами, зазначеними у частині другій статті 271 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Згідно з частиною 2 статті 271 КУпАП повноваження адвоката на участь у розгляді справи підтверджуються довіреністю на ведення справи, посвідченою нотаріусом або посадовою особою, якій відповідно до закону надано право посвідчувати довіреності, або ордером чи дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов`язково додаються витяг з договору, в якому зазначаються повноваження адвоката або обмеження його прав на вчинення окремих дій як захисника. Витяг засвідчується підписами сторін.

Як убачається з матеріалів справи, апеляційна скарга підписана заступником Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 . Проте до апеляційної скарги повноваження, що підтверджують право заступника Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 долученні не були

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 дійшла висновку, що починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Однак, в порушення вимог частини 2 статті 271 КУпАП до апеляційної скарги не було долучено повноваження які надають право на самопредставництво в Київському апеляційному судді заступнику Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 , а тому подана ним апеляційна скарга підлягає поверненню.

Вказані обставини є процесуальною перешкодою для подальшого розгляду справи та унеможливлюють прийняття вказаних апеляційних скарг до провадження апеляційного суду.

При цьому, апеляційний суд звертає увагу на те, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Такі вимоги жодним чином не порушують сутність права на доступ до суду, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, керуючись статтею 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заступника Керівника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_1 , на Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2024 року - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Стрижеус