Справа № 482/770/24
Номер провадження 3/482/673/2024
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 липня 2024 року місто Нова Одеса

Суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області Баранкевич В.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області Одинцової О.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, приватного підприємця, особи з інвалідністю 3 групи, маючого на утриманні двох дітей, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 018512 від 23.03.2024 року, 23.03.2024 року о 11 год. 00 хв., Миколаївська обл., Миколаївський р-н, Новоодеська ТГ, річка Гнилий Єланець, близько 700 метрів від автодорожнього мосту, ОСОБА_1 здійснював любительське рибальство на одну вудку з двома гачками та виловив 5 кг. тарані, що перевищує норму визначену додатком 2 Правил любительського рибальства на 2 кг. (25 особин), чим порушив вимоги п. 2 розділу ІІ, пп. 2 п. 5 розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року та завдав збитків рибному господарству України на суму 39100,00 грн., відповідно до Постанови КМУ № 1042 від 29.09.2023 року, що тягне за собою відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Риба тарань 2 кг. повернуто до водойми в живому вигляді, згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».

ОСОБА_1 в судовому засіданні своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, пояснивши, що ним дійсно 23.03.2023 року на річці Гнилий Єланець здійснювався лов риби на дозволене знаряддя лову. Перевищення норми вилову не визнає, оскільки без спеціальних приладів оцінити загальну вагу виловленої риби неможливо. Крім того зазначив, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення працівниками рибоохорони риба в живому вигляді була випущена у водойму, а тому збитків рибному господарству ніяких не завдано.

Представниця Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області Одинцова О.Б. підтвердила, що лов риби ОСОБА_1 здійснювався на дозволене знаряддя лову, а виловлена риба, в живому вигляді, була відпущена до водойми.

Вивчивши та оцінивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до пп. 4 п. 1 Розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, забороняється добування (вилов) водних біоресурсів під час здійснення любительського, спортивного рибальства і підводного полювання та інші заборони гарпунами, острогами, луками, арбалетами та іншими колючими знаряддями добування (вилову) за виключенням гачкових знарядь добування (вилову) та підводних рушниць.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків та іншими.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів, про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Із аналіз змісту ст. 256 КУпАП слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити всі дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про суть правопорушення (всі необхідні елементи складу адміністративного правопорушення), спричинену матеріальну шкоду, а також про потерпілих.

Предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з того, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (тяготіє до кримінального), а тому передбачає принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку. Обов`язок доведення вини особи у скоєнні правопорушення, інших обставин події правопорушення, що мали місце, покладено на суб`єкта владних повноважень. Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь обвинуваченого.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Тому враховуючи викладене, зокрема те, що ОСОБА_1 здійснював лов риби на дозволене знаряддя лову, відсутність доказів того, яким чином була встановлена вага виловленої риби, яка в подальшому у живому вигляді випущена до водойми, суддя вважає, що у даному випадку відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративні правопорушення № 018512 від 23.03.2024 року.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Новоодеський районний суд Миколаївської області.

Суддя В.О. Баранкевич