ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/26930/21

Пров. №3/766/2299/24

14.11.2024

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Черниш О.Л., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.164-14 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1

в с т а н о в и л а:

У провадженні судді Черниш О.Л. 01 листопада 2024 року передано справу про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.164-14 КУпАП відносно ОСОБА_2 .

До Херсонського міського суду Херсонської області із Управління Південного офісу держаудитслужби в Херсонській області 30.12.2021 надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст.164-14 КУпАП.

Згідно змісту протоколу про адміністративне правопорушення суть правопорушення полягає в наступному: «Так, при проведенні закупівлі робіт з нового будівництва Іванівського групового водопроводу від смт Н. Сірогози до с. В. Сірогози Нижньосірогозького району Херсонської області за кодом ДК 021:2015: 45200000-9. тендерним комітетом Басейнового управління водних ресурсів нижнього Дніпра, заступником голови якого є ОСОБА_2 , складено та оприлюднено протокол засідання від 11.08.2021 №202 про прийняте рішення, яким не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «БУДІВЕЛЬНА ІНДУСТРІЯ ГРАНДСТРОЙ». При цьому, вищевказана пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації, а саме: копії трудових книжок працівників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 складені мовою іншою ніж українська мова, але надані без перекладу українською мовою, чим не дотримано вимоги підпункту 7.2 пункту 7 Розділу І тендерної документації. Дане порушення вчинено по АДРЕСА_2 , 11.08.2021 о 09 год 40 хв, та відображено у Висновку про результати моніторингу закупівлі від 28.09.2021, що є порушенням вимог абзацу третього пункту 2 частини першої статті 31, Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII 30127 і передбачає відповідальність згідно з частиною 3 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Зазначене порушення допущено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що працює на посаді Головного бухгалтера Басейнового управління водних ресурсів нижнього Дніпра».

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 у судове засідання не заявилась, про дату, місце та час розгляду справи повідомлялась належним чином.

Відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, при розгляді справи за ч.3 ст.164-14 КУпАП не є обов`язковою.

Суддя вирішила розглядати справу без участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшла наступного.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний серед іншого з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно вимог ст.ст. 245, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідивши наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 18.07.2019 у справі № 216/6226/16-а (2-а/216/33/17), притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до відповідальності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Частина 3 ст.164-14 КУпАП передбачає відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації .

За змістом фабули правопорушення, описаній у протоколі, порушенням є те, що «тендерна пропозиція ТОВ «БУДІВЕЛЬНА ІНДУСТРІЯ ГРАНДСТРОЙ» не відповідає вимогам тендерної документації, а саме: копії трудових книжок працівників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 складені мовою іншою ніж українська мова», що є порушенням абзацу третього пункту 2 частини першої статті 31, Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII 30127, тобто тендерна пропозиція була складена українською мовою, а додані «копії трудових книжок працівників складені іншою мовою ніж українська».

Загальновідомим є факт, і такі ж роз`яснення містяться в мережі Інтернет що трудова книжка це документ, що підтверджує трудову діяльність і слугує для встановлення загального стажу, безперервного і спеціального стажу. Має вигляд паперової книги, зазвичай в синій обкладинці. Тобто, трудова книжка це річ, і відповідно копія такої речі - «паперової книжки» сама по собі не може бути складена жодною мовою, а тому не підлягає перекладу. І зазначення, як порушення, що «копії трудових книжок складені іншою мовою ніж українська» є абсурдним. Перекладу можуть підлягати тільки записи в трудових книжках але про таке у протоколі не зазначається.

Крім того, гідно вимог п.2 частини 1 ст.31 Закону України 1. замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: тендерна пропозиція учасника:

1) не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

2) викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією.

Таким чином, згідно змісту вказаної норми закону українською мовою має бути викладена тільки тендерна пропозиція, а щодо недотримання вимог викладу тендерної пропозиції українською мовою не йдеться.

Таким чином, ч.3 ст.164-14 КУпАП не передбачає відповідальності за порушення, зазначені у протоколі відносно ОСОБА_1 .

Склад адміністративного правопорушення це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування щодо неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Судовий розгляд проводиться в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення .

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначалися у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст.ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Згідно зі ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Суд не має права самостійно змінювати кваліфікацію адміністративного правопорушення, інкримінованого особі, а також визначати кваліфікацію чи збирати докази у справі Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог діючого законодавства докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією України та Законами України, міжнародним договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманої унаслідок істотного порушення прав та свобод людини є недопустимими.

З урахуванням викладених обставин суддя прийшла до висновку, що відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, а тому відповідно до п.1 ч.1 ст.247 Кодексу України про адміністративне правопорушення провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вказана справа про адміністративне правопорушення надійшла у провадження судді після закінчення строків накладення адміністративного стягнення, визначених ст.38 КУпАП.

Відповідно до приписів ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Згідно з вимогами п.7 ст.247 КУпАП цього ж Кодексу провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді) стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій-п`ятій цієї статті.

Зі змісту наведених норм КУпАП вбачається, що закриття провадження на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП можливе за одночасної наявності доведеності вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення та сплив строку, передбаченого ст.38 КУпАП, перебіг якого починається з дня вчинення адміністративного правопорушення (при триваючому правопорушенні з дня його виявлення).

Таким чином, системний аналіз вищезазначених норм КУпАП дає підстави для висновку, що закриття провадження у справі за п.7 ч.1 ст.247 КупАП можливе лише за умови встановлення судом факту вчинення особою винної протиправної дії чи допущення винної протиправної бездіяльності, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення.

У разі недоведеності наявності складу адміністративного правопорушення та не підтвердження його належними та допустимими доказам законодавець передбачив іншу підставу для закриття провадження у справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення ( п.1 ч.1 ст.247 КУпАП).

Оскільки, суддя прийшла до висновку про відсутність складу та події адміністративного правопорушення, то справу необхідно закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутності складу та події адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч. 1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

постановила:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності , її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяО. Л. Черниш