НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

26 липня 2024 року Справа № 322/1262/24 (Провадження № 3/322/958/24)

Суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Губанов Р.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисинка адвоката Котова О.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла до суду 16.07.2024 з ГУ ДПС у Запорізькій області за ч.1 ст.155-1 КУпАП, щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, ФОП, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

встановив:

06.06.2024 приблизно о 10 год 25 хв в магазині за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_1 , яка є ФОПом, здійснює господарську діяльність при продажу 1 пачки сигарет «Ротманс Демі Сільвер» за ціною 91,00 грн, пляшки 0,5 л сидру «Ківі» за ціною 25,00 грн та 0,5 л сидру «Полуниця вершки» в пластиковому стакані за ціною 21,00 грн на загальну суму покупки 137,00 грн реєстратор розрахункових операцій не застосувався та розрахунковий документ встановленої форми на суму 137,00 грн не видавався. Розрахункова операція проводилась за готівкові кошти.

Крім цього ОСОБА_1 , допущено порушення ведення порядку, встановленому законодавством, обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації на суму 8726,00 грн, а саме під час перевірки, яка проводилась з 06.06.2024 до 14.06.2024 зняті фактичні залишки товарних запасів та складено відомість ТМЦ, яку підписано ФОП ОСОБА_1 , а первинні документи на деякі види товарів згідно з відомостями ТМЦ, які підтверджують походження товару та його оприбуткування не надані.

Також, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №970 від 12.07.2024 (далі Протокол) ОСОБА_1 вчинила правопорушення передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП, а саме: «проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій із порушенням використання режиму попереднього програмування без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості для підакцизних товарів, а саме: 07.01.2024 згідно фіскального чеку №10120007 було реалізовано 2 пляшки пива «Лящ» ємністю 1,5 за ціною 60,00 грн на суму 120,00 грн без зазначення у фіскальному чеку коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. В чеку зазначено код УКТ ЗЕД ), який відноситься до пива у посудинах місткістю більш як 10 літрів; не подання до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані, та щоденно створювати у паперовій та/або електронній формі реєстраторами розрахункових, операцій фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій. Фіскальний звітний чек за 24.01.2024 №1030 роздруковано 25.01.2024».

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд виходить з такого.

Частиною першою статті 155-1 КУпАП передбачена відповідальність, за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Згідно з п.п.1, 2, 7, 9, 11, 12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Спеціальний Закон) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється (п.1);

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти.

Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги (п.2);

- подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.

Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі), повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Суб`єкти господарювання, які використовують такі реєстратори розрахункових операцій, як електронні таксометри, автомати з продажу товарів (послуг) та реєстратори розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або безготівковій формі, або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, яка міститься в фіскальній пам`яті зазначених реєстраторів розрахункових операцій.

Суб`єкти господарювання, які використовують програмні реєстратори розрахункових операцій, повинні передавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію у формі електронних копій розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків та іншу інформацію, необхідну для обліку роботи програмних реєстраторів розрахункових операцій фіскальним сервером контролюючого органу, яка створюється засобами таких програмних реєстраторів розрахункових операцій.

Програмні реєстратори розрахункових операцій та фіскальний сервер контролюючого органу повинні забезпечувати можливість одержання в автоматичному режимі даних про електронні розрахункові документи від фіскального сервера контролюючого органу, необхідних для формування засобами програмного реєстратора розрахункових операцій та передачі до фіскального сервера контролюючого органу фіскальних звітів та електронних фіскальних звітних чеків за відповідний період.

Порядок передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, на базі технології, розробленої Національним банком України, або з використанням кваліфікованого електронного підпису, кваліфікованої електронної позначки часу з дотриманням вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та/або інших дозволених в Україні засобів захисту інформації, передбачених законодавством. При цьому застосування удосконаленого електронного підпису та/або удосконаленої електронної печатки є достатнім для застосування в програмних реєстраторах розрахункових операцій (п.7);

- щоденно створювати у паперовій та/або електронній формі реєстраторами розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) або програмними реєстраторами розрахункових операцій фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій (п.9);

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями (п.11);

- вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння.) (п.12).

Суддею досліджено такі докази у справі: Протокол, а також копії документів: Акту фактичної перевірки від 17.06.2024 №9376/08/01/09/, опису наявності готівки на місці проведення розрахунків, письмового пояснення ОСОБА_1 , фіскальних чеків від 07.01.2024 і 19.01.2024, фіскальних Z-звітів від 23.01.2024 (ФН1029), 23.01.2024 (ФН1030), 25.01.2024 (ФН1031) і 26.01.2024 (ФН1032), роздруківки за пошуком коду товару за УКТЗЕД, відомостей ТМЦ, паспорту і картки платника податків ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину визнала. Вказала, що порушення відбулися через збій програми забезпечення. Зазначила, що кається у вчиненому.

Захисник з урахуванням обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 просив суворо не карати останню.

Дослідивши і оцінивши докази у їх сукупності, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_1 під час здійснення господарської діяльності порушенні п.п.1, 2, 12 ст.3 Спеціального Закону, тим самим вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП, тобто порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі.

Водночас в Протоколі викладено обставини щодо шістьох порушень, спеціального Закону, втім кожне з порушень підпадає під диспозицію ч.1 ст.155-1 КУпАП.

При обранні виду та розміру стягнення, суддею враховано характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини та майновий стан, а також кількість допущених порушень.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 відповідно до п.1 ч.1 ст.34 КУпАП, є її щире розкаяння. Обставини, що обтяжують її відповідальність, передбачені ст.35 КУпАП, відсутні.

З огляду на вказане, з метою виховного впливу та запобігання вчиненню нових правопорушень, суддя визнає за необхідне застосувати до правопорушника адміністративне стягнення передбачене санкцією ч.1 ст.155-1 КУпАП в мінімальному розмірі.

Положеннями ст.40-1 КУпАП передбачено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно з ч.1, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Водночас крім вже згаданих порушень, ОСОБА_1 також інкримінувалися порушення, передбачені п.п.7, 9, 11 ст.3 Спеціального Закону.

В цьому контексті суддя зазначає таке.

Згідно зі ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Частиною шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Суддя враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 11.07.2018 по справі №308/8763/15-а (реєстраційний номер у ЄДРСР 75285478), та зазначає таке.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

При цьому наведена норма не містить положень про наявність у судді повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Порушення п.11 ст.3 Спеціального Закону, не є триваючим. Факт проведення відповідної операцій мав місце 07.01.2024, отже тримісячний строк накладення адміністративного стягнення за цим епізодом закінчився 07.04.2024.

Інкриміновані ОСОБА_1 порушення п.п.7, 9 ч.3 Спеціального Закону (зазначені в Акті на аркуші 5 під пунктами 7) не підтверджено жодним доказом.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Відповідний правовий висновок викладено у п.39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 по справі №463/1352/16-а (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 90264746).

Відповідно до ч.2 ст.284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 40-1, 221, 247, 283-285, 294 КУпАП, суддя

постановив:

піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 2 (двох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34,00 грн (тридцять чотири гривні 00 копійок) за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.151-1 КУпАП (за епізодами порушень п.п.1, 2, 12 ч.3 Спецального Закону).

Роз`яснити, що відповідно до ст.ст.307, 308 КУпАП, штраф має бути сплачений через установу банку України не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а вразі оскарження постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк, постанову буде надіслано судом для примусового виконання до органу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Закрити справу щодо ОСОБА_1 про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою ст.155-1 КУпАП за інкримінованими їй епізодами порушення п.п.7, 9 ст. 3 Спеціального Закону за відсутністю складу адміністративного правопорушення, а за епізодом порушення п.11 ст. 3 Спеціального Закону у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Новомиколаївський районний суд Запорізької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Р.О. Губанов