ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 595/1033/24Головуючий у 1-й інстанції Тхорик І.І.
Провадження № 33/817/800/24 Доповідач - Галіян Л.Є.
Категорія - ст.173 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2024 р. Суддя Тернопільського апеляційного суду Галіян Л.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Тернополя справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою представника потерпілої ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Бучацького районного суду Тернопільської області від 14 жовтня 2024 року,-

В С Т А Н О В И Л А :

Цією постановою провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_3 за ст.173 КУпАП закрито у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно даної постанови,08 червня 2024 року о 08.00 год. ОСОБА_3 , перебуваючи по вул. Кінець, що в с. Бобулинці Чортківського району, виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_1 , 1950 р.н., жительки с. Бобулинці Чортківського району, чим своїми діями принижував честь та гідність останньої.

Окрім того, за даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №163799 від 27 серпня 2024 року, 26 серпня 2024 року приблизно о 21.00 год. ОСОБА_3 , перебуваючи по вул. Кінець в с. Бобулинці Чортківського району, ображав нецензурною лайкою свою сусідку ОСОБА_4 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Такі дії ОСОБА_3 працівниками поліції при складанні протоколів кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

В апеляційній скарзі представник потерпілої просить оскаржувану постанову суду скасувати та постановити нову, якою повернути матеріали щодо ОСОБА_3 у відділеня поліції для належного дооформлення.

Вказані вимоги мотивує тим, що судом першої інстанції рішення винесено без з`ясування усіх обставин справи, адже у протоколі про адміністративне правопорушення ВАД №224273 від 10 червня 2024 року належним чином не викладено суть правопорушення, не зазначено форму вини та мотив дій правопорушника.

Зазначає, що судом не дано належну оцінку показам ОСОБА_3 , а також поясненням свідка ОСОБА_5 , що є рідним братом дружини правопорушника.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, прихожу до наступних висновків.

Згідно із статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Крім того, за змістом ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом першої інстанції вимоги ст. 280 КУпАП належним чином дотримані.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганстіво, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Із пояснень ОСОБА_3 вбачається, що між ним і ОСОБА_1 вже раніше існували певні неприязні стосунки, через які фактично мав місце конфлікт 08 червня 2024 року.

Обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив, а умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.

Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В даному випадку, судом встановлено, що між сторонами вже існували раніше певні неприязні стосунки, через які фактично мав місце конфлікт 08 червня 2024 року, а тому в діях ОСОБА_3 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

У розумінні положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення. При цьому ст.7 КУпАП визначає, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, аналіз матеріалів справи свідчить про відсутність у них будь-яких доказів, які б давали підстави для висновку про порушення ОСОБА_3 громадського порядку.

Доводи апеляційної скарги представника потерпілої про наявність в діях ОСОБА_3 складу адмінправопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшли свого підтвердження та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Будь-яких порушень судом першої інстанції під час розгляду справи, які б стали підставою для скасування по суті правильного судового рішення, під час перевірки його в апеляційному порядку не встановлено.

Враховуючи конкретні обставини справи, постанова суду першої інстанції щодо ОСОБА_3 ухвалена з дотриманням вимог ст. 7 КУпАП і підстав для задоволення апеляційної скарги потерпілої, апеляційний суд не вбачає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Бучацького районного суду Тернопільської області від 14 жовтня 2024 року щодо ОСОБА_3 за ст. 173 КУпАП без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя