Справа №590/964/24
Провадження 3/590/537/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року с-ще Ямпіль

Суддя Ямпільського районного суду Сумської області Деркач І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції матеріали, які надійшли від Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Ямпільським РВ УМВС України в Сумській області 22.11.1995 року, місце реєстрації та місце проживання: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.09.2024 року до Ямпільського районного суду Сумської області від Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області надійшли матеріали про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення від 09.09.2024 року серії ВАД №194729, 28.08.2024 року о 12-00 год ОСОБА_1 , по АДРЕСА_2 ) голосно виражалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , вела себе зухвало, плюнула в обличчя даному громадянину, на зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок, життя і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Під час розгляду справи в суді ОСОБА_1 обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не визнала. Пояснила, що 28.08.2024 року о 12-00 год вона їхала на велосипеді по АДРЕСА_3 , де зустріла ОСОБА_2 . Через те, що між ними існує давній конфлікт, вони почали один одного словесно ображати, нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 вона не виражалась. Вважала, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП, в зв`язку з чим просила суд провадження у справі закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Адвокат ОСОБА_1 - Мороко С.О., в судовому засіданні пояснив, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 давно тривають неприязні відносини. Вказаний конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є побутовим, під час сварки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 28.08.2024 ОСОБА_1 нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 не виражалась, громадський спокій порушено не було. Вважав, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП, в зв`язку з чим просив суд провадження у справі закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

ОСОБА_2 в судове засідання для надання пояснень не з`явився.

Згідно з ч. 2 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на державний або громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до вимог ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП України, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надані: протокол про адміністративне правопорушення від 09.09.2024 року серії ВАД №194729, письмові пояснення ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_1 .

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Суд бере до уваги те, що громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Таким чином, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення, як підстава для притягнення особи до відповідальності є одним із засобів доказування та у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Проаналізувавши зміст протоколу, суд дійшов висновку, що зазначені у протоколі обставини не відповідають диспозиції ст. 173 КУпАП, що інкримінується ОСОБА_1 .

Так, хоча в протоколі і містяться формальні відомості щодо того, що 28.08.2024 року о 12-00 год ОСОБА_1 , по вулиці Єгорівська поблизу б.35 (без зазначення населеного пункту) голосно виражалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , вела себе зухвало, плюнула в обличчя даному громадянину, на зауваження не реагувала, чим вчинила дрібне хуліганство, однак в порушення вимог ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, він не містить обов`язкові дані, передбачені вказаною статтею, а саме відсутні ознаки суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та кримінальних правопорушень.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, свідки події відсутні.

Будь-яких інших доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, до суду не надано.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, під час судового розгляду не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян.

Слід підкреслити, що умисел особи має бути спрямований саме на порушення громадського порядку, а не на конкретний конфлікт з іншою людиною.

Чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає адміністративну справу, самостійно визначати правову кваліфікацію складу вчиненого правопорушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За встановлених при розгляді справи обставин, суд трактує всі сумніви на користь особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення і, оцінивши вищенаведені докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тому провадження в справі слід закрити.

Відповідно до п. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1ст.247,ст.ст.283,284,285 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Сумського апеляційного суду через Ямпільський районний суд Сумської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: І.М. Деркач