Справа № 450/2223/24 Провадження № 3/450/1526/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Добош Н.Б., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 373250 від 12.05.2024 року о 19 год. 30 хв. за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинив відносно своєї падчериці ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали в образах принизливим словом, чим завдано їй психологічних страждань, внаслідок чого могло бути завдано шкоди психічному здоров`ю ОСОБА_2 . ОСОБА_1 ставиться в провину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 Оприско М.В. заперечив вину ОСОБА_1 у вчиненні даного адміністративного правопорушення. Просив провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, оскільки сама ОСОБА_2 у судовому засіданні не підтвердила обставини, які викладені в протоколі про адміністративне прапорушення., зокрема, що 12.05.2024р. ОСОБА_1 вживав щодо неї принизливі чи образливі слова. Подав письмові пояснення, в яких вказав, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази вчинення ОСОБА_1 психологчіного чи фізичного насильства щодо ОСОБА_2 . Факт заподіяння домашнього насильства спростовується поясненнями ОСОБА_1 , його заявою на ім`я начальника відділу поліції про вжиття заходів щодо ОСОБА_2 , а також показами свідка ОСОБА_3 , яка являється матір`ю ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив вину, пояснив, що ОСОБА_3 є його дружиною, а ОСОБА_2 є дочкою його дружини. Вони спільно проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Вказав що вони з дружиною утримують будинок, а ОСОБА_2 у цьому їм не допомагає. 12.05.2024 р. він зробив зауваження ОСОБА_2 про необхідність брати участь в оплаті за комунальні послуг та між ними відбулася розмова на підвищених тонах, однак він в сторону ОСОБА_2 будь-яких образливих чи принизливих слів не говорив. Просив закрити провадження у справі у зв"язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 вказала, що ОСОБА_1 являється її чоловіком, а ОСОБА_2 являється її дочкою та вони спільно проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Чоловік за характером спокійний. Вони з чоловіком утримують будинок. Донька ОСОБА_2 у цьому їм не допомагає. 12.05.2024 р. вона перебувала вдома в кімнаті, почула підвищені голоси на кухні та увійшла туди. Чоловік ОСОБА_1 зробив зауваження доньці про необхідність брати участь в оплаті за комунальні послуг та відбувалась розмова на підвищених тонах, однак з боку ОСОБА_1 . в сторону ОСОБА_2 будь-яких образливих чи принизливих слів не чула.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вказала, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з донькою, матір`ю та ОСОБА_1 , який є чоловіком матері, а їй ніким не приходиться. Вказала, що зі сторони ОСОБА_1 до неї були образливі слова та приниження. З її донькою у ОСОБА_1 добрі відносини. Сама з ОСОБА_1 намагається взагалі не спілкуватись. Щодо події, яка мала місце 12.05.2024р. на запитання, які образливі чи принизливі слова вжив до ОСОБА_2 . ОСОБА_1 , вказала, що в цей день не вживав, а вживав за два дні до цього. Також не підтвердила свої пояснення у заяві від 12.05.2024р., що ОСОБА_1 кидав швабрами та ножами.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до наступного висновку :

відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В наданих до суду матеріалах адміністративного провадження міститься протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД № 373250 від 12.05.2024 року; реєстрація звернення в ЄО від 12.05.2024 року; заява ОСОБА_2 від 12.05.2024 року; письмові пояснення ОСОБА_1 від 12.05.2024 року; заява ОСОБА_1 від 12.05.2024 року; форма оцінки ризиків; терміновий заборонний припис від 12.05.2024 року; відеозапис.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Диспозиція ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

У заяві від 12.05.2024р. ОСОБА_2 просила вжити заходи до ОСОБА_1 , який 12.05.2024р. близько 19 год. 30 хв. за адресою: Адермаха 12/2 вчинив маніакальні схильнсті до неї, принизив честь і гідність, як громадянина України. Вчинив таким методом домашнє насильство в її бік. Настроює матір проти неї і її дочки. Кидає швабрами і ножами вдома.

У письмових поясненнях ОСОБА_1 , наданих 12.05.2024р., останній вказав, що жодних дій насильницького характеру за місцем проживання 12.05.2024р. відносно ОСОБА_2 , в тому числі насильницьких дій психологічного характеру. Зі складеним протоколом не згідний, відображене в ньому не відповідає дійсності.

12.05.2024р. також ОСОБА_1 подано у поліцію заяву, в якій просив вжити заходів до ОСОБА_2 за постійне зведення наклепів, звинувачення в крадіжці, діях маніакального характеру і насильницьких діях, постійному хамстві і вчинення конфліктних ситуацій.

Таким чином, з врахуванням наведеного та досліджених доказів, зокрема показів, наданих в судовому засіданні ОСОБА_2 , в яких повідомила, що ОСОБА_1 , 12.05.2024 року образливі чи принизливі слова стосовно неї не висловлював, а висловлював за два дні до цього. Також не підтвердила свої пояснення у заяві від 12.05.2024р., що ОСОБА_1 кидав швабрами та ножами, тобто, суддею не встановлено, обставини, які викладені в протоколі про адміністративне прапорушення.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 28 серпня 2020 року у справі № 1-14/2020 (230/20) зазначив, що обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина є можливим у випадках, визначених Конституцією України. Таке обмеження може встановлюватися виключно законом актом, ухваленим Верховною Радою України як єдиним органом законодавчої влади в Україні; встановлення такого обмеження підзаконним актом суперечить Конституції України.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Ніхто не зобов"язаний доводити свою невинуватість. Звинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Позиція Верховного Суду, згідно якої у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведені подія і вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи, викладена в Постанові від 08.07.2020 р. у справі №463/1352/16-а.

Беручи до уваги досліджені судом докази, суддя не вбачає події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин суду не надано.

Вина особи, яка притягається до відповідальності повинна бути доведена органом який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватися на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів. При цьому всі викладені у протоколах про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, тому провадження по справі, на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі № 450/2223/24 про притягнення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Н. Б. Добош