Справа № 525/499/24
Провадження №3/525/260/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.07.2024 селище Велика Багачка

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка матеріали, які надійшли з Відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП судом не встановлено, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, до адміністративної відповідальності притягався 08.06.2023 за ч. 1 ст. 178 КУпАП,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

у с т а н о в и л а:

08 квітня 2024 року близько 08 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні кафе «Бірюза» за адресою: АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою в адресу продавчині громадянки ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про день та час розгляду справи повідомлявся телефонограмами; постановами суду від 10.05.2024, 20.05.2024, 03.06.2024, 13.06.2024 до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 застосовано примусовий привід у судове засідання, проте жодного разу у судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, постанови про привід виконані не були.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Із матеріалів справи установлено, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, було достовірно відомо про факт складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та подальший розгляд справи у Великобагачанському районному суді Полтавської області, останній був неодноразово належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи, проте жодного разу у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, що свідчить про ухилення ОСОБА_1 від явки до суду та зловживання останнім своїми правами.

Суд, відповідно до положень ст. 268 КУпАП, прийшов до переконання про можливість розгляду справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Потерпіла ОСОБА_2 та свідок ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи, причини неявки не повідомили.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №022984 від 08.04.2024 (а.с. 1), рапортом уповноваженого працівника ВП №3 від 08.04.2024 (а.с.2), поясненнями гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с. 3, 4) та поясненнями особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (а.с. 6).

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Другим реченням цієї статті визначено засоби, якими встановлюються ці дані, що можуть бути доказами по справі.

За нормою ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суд, вивчивши та проаналізувавши у сукупності всі докази зібрані по справі, приходить до переконання про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (ч. 2 ст. 61 Конституції України).

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

За загальними правилами ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

Ураховуючи викладене, з урахуванням обставин справи та особи винного, наявність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, вважаю за необхідне застосувати відносно гр. ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу з метою виправлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та запобігання вчиненню нових правопорушень у подальшому.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення. Враховуючи цю норму законодавства та виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у даній справі про адміністративне правопорушення належить стягнути з ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 9, 23, 33, 173, 251, 252, 280, 283, 284, 289, 294 КУпАП,

у х в а л и л а:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, в сумі 51 (п`ятдесят одна) гривня на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. на користь держави.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Я.В. Прасол