Справа № 703/2326/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2024 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцький В.О., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , за ст.124 КУпАП,-

встановив:

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 11 травня 2024 року серії ААД №493512, ОСОБА_1 11 травня 2024 року о 22 год. 40 хв. в м.Сміла по вул.Одеська, 44, керував т/з «Ford Ranger», н.з. НОМЕР_2 , не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою та перед початком руху, перестроюванням, будь-якою зміною напрямку руху, не переконався, що це буде безпечно, внаслідок чого здійснив зіткнення з т/з «Chevrolet Aveo», н.з. НОМЕР_3 , де трапилося ДТП, де автомобілі отримали механічні пошкодження та матеріальні збитки, чим порушив вимоги п.2.3б, 10.1 Правил дорожнього руху України. Відповідальність за ці дії передбачена ст.124 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та місце судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином.

Втім, до суду була подана заява, яка надійшла засобами електронної пошти від ОСОБА_1 з проханням відкласти розгляд справи оскльки він перебуває на військовій службі в зоні бойових дій. Також вказав, що свою вину не визнає та просить справу без нього не розглядати.

Суд зауважує, що вказана заява, була надіслана в електронному вигляді на офіційну електронну адресу суду без кваліфікованого електронного підпису. Така заява ставить під сумнів дійсність направлення такої заяви від вказаного адресанта.

Надаючи оцінку поданій заяві, суд враховує, що подання до суду заяви в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

Порядок використання для обміну документами електронної пошти встановлено Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", в якому зазначено, що порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.

Відповідно до ст.11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу.

Використання електронного підпису врегульоване Законом України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання електронних даних за участю третіх осіб, може здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без їх використання.

Згідно зі статтею 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Згідно з приписами ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно п. 15, п. 27 ч. 1 ст.1 ЗУ «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

Отже, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.

Відповідно до пункту 120 Розділу VI «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Отже, законодавством на теперішній час передбачені такі способи звернення до суду, зокрема із клопотанням, шляхом його надсилання (подачі) у паперовому варіанті особою, яка його подає або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» чи на офіційну електронну адресу суду із засвідченням кваліфікованим електронним підписом у порядку, наведеному вище.

Такий висновок узгоджується з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Надсилання документів, їх сканованих копій у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду без кваліфікованого електронного підпису не є, за наведених обставин належним, способом звернення до суду.

У зв`язку з чим, суд не бере до уваги вказану заяву, оскільки остання наведеним вище вимогам закону не відповідає, так як не містить електронного цифрового підпису, то вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Відповідно до ч. 1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейськогосуду зправ людинивід 08.11.2005 року у справі "Смірнов проти України" згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, в рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 124 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Враховуючи наведені обставини, оскільки ОСОБА_1 своєчасно сповіщався про час і місце розгляду справи, суд, відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст. 1, 245 КУпАП.

Також, від адвоката Дем`яненка О.А. надійшло письмове клопотання в якому просив закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, оскільки матеріалами справи не встановлено в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення. Також вказав, що водій автомобіля «Chevrolet» рухався з перевищенням швидкості в темну пору доби по полосі зустрічного руху, не стежив за дорожньою обстановкою та не реагував на її зміну та перед початком обгону не переконався в безпечності маневру.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, а саме «Порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів».

Згідно п.2.3б ПДР України - водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Відповідно до п. 10.1 ПДР України перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Відповідно дост. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Незважаючи на не визнання своєї вини ОСОБА_1 , його вина у вчиненні правопорушення підтверджується наявними в матеріалах справи про адміністративне правопорушення наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення від 11 травня 2024 року серії ААД №493512 за ст.124 КУпАП, схемою місця ДТП, письмовим поясненням ОСОБА_2 .

Таким чином, проаналізувавши обсяг наявних доказів в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність поза розумним сумнівом причетності ОСОБА_1 до вчинення ДТП 11 травня 2024 року, винуватість якого в порушенні п.2.3б, 10.1 ПДР України, які знаходяться в причинному зв`язку з наслідками ДТП, що настали, доведена, а відтак наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП за ознаками: порушення учасником дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення та особу порушника, вважаю, що для його перевиховання, стимулювання поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, достатнім є стягнення у виді штрафу.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП із ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст. 124, ст. 283-284 КУпАП України, суддя,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 грн. (отримувач коштів: ГУК у Черк. обл. 21081300, код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача:UA0023001 код класифікації: 21081300).

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави 605 грн. 60 коп. судового збору, який зарахувати на рахунок: UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м.Києві 22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України, код банку отримувача: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений статтею 307 КУпАП, штраф підлягає стягненню з ОСОБА_1 у примусовому порядку у подвійному розмірі в сумі 1700 грн., відповідно до ст.308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Суддя: В. О. Прилуцький