"23" жовтня 2024 р. Справа № 363/5389/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від ГУ ДПС у Київській області щодо

ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

згідно протоколу №2454/10-36-04-09 від 14.10.2024 про адміністративне правопорушення, головний бухгалтер ТОВ «ГАЗЕТА «ВИШГОРОД» ОСОБА_1 вчинив порушення п. 203.1 ст. 203 Податкового Кодексу України, а саме подав декларацію з податку на додану вартість за звітний податковий період травень 2024 року від 17.06.2024 року №, в якій задеклароване податкове зобов`язання, що підлягає сплаті до бюджету за наслідками звітного податкового періоду. Встановлено порушення вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового Кодексу України, а саме платником податку несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання за травень 2024 року за що передбачена, відповідальність за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Суддя, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення встановила, що зазначений протокол оформлений з порушенням норм, встановлених нормативно-правовими актами, виходячи з наступного.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вирішує питання, чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно з ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності може відбуватися лише за наслідком розгляду і вирішення судом справи про адміністративне правопорушення, в межах якої у встановленому законодавством порядку будуть досліджені всі належні, допустимі, достовірні докази, які в своїй сукупності будуть достатніми для того, щоб встановити факт вчинення адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила. З цією метою при підготовці справи до розгляду суд перевіряє правильність складання матеріалів справи про адміністративне правопорушення, оскільки повнота та правильність їх складання впливає на об`єктивну можливість суду повно, всебічно та точно встановити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення та вирішити питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Тому з метою запобігання необґрунтованому та несправедливому притягненню особи до адміністративної відповідальності суд на основі повного, всебічного та ретельного дослідження всіх наявних допустимих, достовірних, належних доказів повинен встановити та відтворити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення таким чином, щоб можна було зробили категоричні та безумовні висновки щодо вчинення адміністративного правопорушення та особи правопорушника.

Зробити такі висновки за відсутності належної доказової бази, єдиними уповноваженими на збирання якої є лише органи (посадові особи), що уповноважені на складення протоколу, неможливо.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, на підтвердження факту вчинення правопорушення містить лише протокол про адміністративне правопорушення та копію акту перевірки.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Протокол не може бути єдиним, однозначним та беззаперечним доказам у справі про адміністративне правопорушення.

Зазначений протокол складено без додержання вимог ст. 256 КУпАП, а саме відсутні відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу).

Так, в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували, що ОСОБА_1 дійсно являється головним бухгалтером ТОВ «ГАЗЕТА «ВИШГОРОД», як і відсутній будь-який документ, який засвідчує особу ОСОБА_1 .

Додані до протоколу про адміністративне правопорушення докази, не засвідчені належним чином, відповідно до п. 2 розділу 6 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016.

До адміністративних матеріалів не надано жодних документів, які підтвердили, що ОСОБА_2 , в розумінні ст. ч. 1 ст. 255 КУпАП є тією посадовою особою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та його територіальних органів «уповноваженою на складання протоколів про адміністративні правопорушення», у тому числі за ст. 163-2 КУпАП. Суду не подано доказів повноважень посадової особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення та формувала справу про адміністративне правопорушення, адже сам адміністративний протокол було складено ОСОБА_2 , головним державним інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Київській області. Оскільки до адміністративних матеріалів не було надано жодних доказів наявності у ОСОБА_2 відповідних повноважень на складання протоколу за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, суду не можливо встановити і перевірити чи складений протокол уповноваженою на те особою.

Зі змісту ст.ст. 245, 248 КУпАП випливає, що одним із основних завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є об`єктивне з`ясування обставин справи, рівність всіх громадян перед законом і органом, що розглядає справу.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених у ст. 255 цього Кодексу.

Зазначені недоліки перешкоджають правильному вирішенню питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Беручи до уваги викладене, даний протокол слід повернути до ГУ ДПС у Київській області для належного оформлення.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 2 і 256 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо ОСОБА_1 повернути до ГУ ДПС у Київській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Олійник С.В.