Провадження № 3-3936/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Криворот О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст.173-2 КУпАП,

встановив:

зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №578507 від 28.04.2024 вбачається, що ОСОБА_1 28.04.2024 приблизно о 13 год. 30 хв.перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство в сім`ї психологічного характеру відносно своєї матері ОСОБА_2 , що проявлялось в образливих словах, чим міг завдати психологічної шкоди здоров`ю, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив проти протоколу про адміністративне правопорушення, просив закрити провадження у справі, оскільки матеріали не містять належних та допустимих доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, та пояснив, що матір має психічні розлади, постійно викликає поліцію і на нього і на сусідів, на неї неодноразово складались протоколи про завідомо неправдивий виклик працівників поліції.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали адміністративної справи, надані письмові пояснення, суд дійшов висновку, що провадження в справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Дослідивши подані до суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд зазначає, що домашнє насильство характеризується такими ознаками як: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

При цьому, слід зазначити, що конфлікт, це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфлікт не містить вище перелічених ознак домашнього насильства. Ескалація конфлікту може призвести до насильства, але не завжди призводить.

Отже, різниця у тому, що насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплених агресією і бажанням завдати шкоди.

У даному випадку дійсним є лише факт того, що атмосфера взаєморозуміння між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відсутня. За обставин, досліджених в судовому засіданні, виходячи із пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, судом встановлено, що 28.04.2024 мав місце конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак, даний конфлікт не містив ознак домашнього насильства по відношенню до потерпілої ОСОБА_2 у розумінні норм Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Виходячи із досліджених в судовому засіданні відеозаписів з місця події, пояснень ОСОБА_1 , а також письмових пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , судом встановлено, що у ОСОБА_1 був відсутній умисел на заподіяння шкоди психічному здоров`ю потерпілій, тобто судом не встановлено умисну на вчинення домашнього насильства з боку ОСОБА_1 по відношенню до дружини ОСОБА_2 .

У той час, як у цій ситуації мав місце саме конфлікт.

При цьому, суд, окрім викладених вище мотивів, виходив ще й з того, що на особу, уповноважену складати протокол про адміністративне правопорушення, покладається обов`язок довести причинно - наслідковий зв`язок між діями, що учинені особою та наслідками, що настали.

Сама по собі розмова між учасниками конфлікту на підвищених тонах, та штовханина, що мала місце між ними, автоматично не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Належних, допустимих та достатніх доказів, на підтвердження цих обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, матеріали провадження не містять.

Враховуючи, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення щодо особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, не знайшли свого підтвердження, зокрема в матеріалах справи відсутні належні докази вчинення ОСОБА_1 психологічного насильства відносно матері ОСОБА_2 28.04.2024, а тому суд приходить висновку, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях громадянина ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та на підставі ст.ст. 247, 283, 284, 294 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити в зв`язку з вiдсутнiстю в його діях складу адмiнiстративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.О.Криворот