Провадження № 3/761/6520/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2024 року місто Київ

Суддя Шевченківського районного суду міста Києва Ковтуненко В.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Апарату Верховної Ради України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка працює на посаді в.о. директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17,

за ч.3 ст.188-19 Кодексу України про адміністративне правопорушення

У С Т А Н О В И В:

Депутатський запит №147д9/14-2024/89904 (1547257) від 24.04.2024 року народного депутата України ОСОБА_2 до директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі Фонд) про надання інформації щодо процедури ліквідації AT «Родовід Банк» був оголошений 08.05.2024 року на пленарному засіданні Верховної Ради України і направлений адресату супровідним листом Голови Верховної Ради України від 09.05.2024 року №11/10-2024/103148 (1549851). Депутатський запит було отримано і зареєстровано у Фонді за вхідним №13243/24 від 09.05.2024 року.

У вказаному депутатському запиті містилася вимога надати інформацію щодо здійснення Фондом заходів в межах процедури ліквідації АТ «Родовід Банк» по питанням, сформульованим народним депутатом України ОСОБА_2 .

Листом №60-6298/24 від 06.06.2024 року в.о. директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб ОСОБА_1., який зареєстрований 10.06.2024 року Апаратом Верховної Ради України, було повідомлено Голову Верховної Ради України та народного депутата України ОСОБА_2 про відсутність підстав для задоволення сформульованої у депутатському запиті вимоги, чим відмовлено у наданні запитуваної інформації.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.188-19 КУпАП, а саме: ненадання інформації на запит народного депутата України.

У судовому засіданні адвокат Акопян М.А., яка є захисником ОСОБА_1., за клопотанням останньої, просила розглянути справу про адміністративне правопорушення за її відсутності та надала погоджене клопотання про закриття адміністративного провадження.

В обґрунтування правової позиції, з посиланням на положення законодавства та судові рішення, зазначила наступне. Запит народного депутата ОСОБА_2 не був умовлений скаргами чи заявами виборців, а спрямований виключно з метою отримання інформації, яка стосується кримінальних проваджень стосовно посадових осіб АТ «Родовід Банк», а також не був зумовлений його депутатською діяльністю. Таким чином, ненадання Фондом відповіді на необґрунтований депутатський запит не містить події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188-19 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в справі підлягає закриттю на підстав п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Також зазначила, що оскільки відповідь на запит народного депутата України ОСОБА_2 була надана Фондом 06 червня 2024 року, то на момент розгляду справи закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст.38 КУпАП, а відповідно провадження в справі підлягає закриттю на підстав п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, при цьому одночасне визнання вини особи та закриття справи є взаємовиключними рішеннями.

Зауважила, що протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушеннями КУпАП через відсутність документального підтвердження повідомлення ОСОБА_1 про його складання.

У судовому засіданні ОСОБА_2 , який є народним депутатом України, стверджував, що діяв виключного в межах повноважень наданих законодавством України.

Відповідно до ст.280 КупАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати, зокрема, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

Частина 3 статті 188-19 КУпАП передбачає відповідальність за невиконання законних вимог народного депутата України, у тому числі за ненадання інформації на запит народного депутата України.

Так, відповідно до 24.04.2024 року Апарат Верховної Ради України зареєстрував депутатський запит народного депутата України ОСОБА_2 на адресу Директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про надання інформації щодо процедури ліквідації AT «Родовід Банк» №147д9/14-2024/89904 від 24.04.2024 року (1547257). Вказаний депутатський запит містить посилання на необхідність з`ясування питань щодо законності дій та рішень, а також вжиття певних заходів посадовими осами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб під час процедури ліквідації AT «Родовід Банк». Депутатський запит містить вимогу про надання інформації в межах повноважень керівника Фонду про прийняття посадовими особами Фонду конкретних рішень під час проведення заходів, пов`язаних з ліквідацією Банку.

09.05.2024 року Апарат Верховної Ради України зареєстрував лист Голови Верховної Ради України від 09.05.2024 року №11/10-2024/103148 (1549851), яким на адресу Директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб направлено для розгляду депутатський запит народного депутата України ОСОБА_2 . У листі зазначено, що зазначений депутатський запит був оголошений 08 травня 2024 року на засіданні Верховної Ради України.

23.05.2024 року Апарат Верховної Ради України зареєстрував лист Директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Рекрут С.В. від 22.05.2024 року, яким Голову Верховної Ради України та народного депутата України ОСОБА_2 повідомлено, що розгляд запиту продовжено до 1 (одного) місяця з дня отримання запиту.

Листом №60-6298/24 від 06.06.2024 року в.о. директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб ОСОБА_1., який зареєстрований 10.06.2024 року Апаратом Верховної Ради України, було повідомлено Голову Верховної Ради України та народного депутата України ОСОБА_2 про відсутність правових підстав для задоволення сформульованої у депутатському запиті вимоги.

Так, Лист №60-6298/24 містить посилання на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №640/21581/18 стосовно визнання протиправною бездіяльності Фонду щодо ненадання інформації на депутатський запит, яке в свою чергу містить посилання на Рішення Конституційного Суду України від 05 березня 2003 року №5-рп/2003, на підставі чого зроблено висновок, що враховуючи відсутність підтвердження, що запит народного депутата ОСОБА_2 зумовлено скаргами чи заявами виборців, або ж останній стосується питань депутатської діяльності (у даному випадку правоохоронної), у Фонду відсутні правові підстави для його задоволення.

Відповідно до частини четвертої статті 76 Конституції України повноваження народних депутатів України визначаються Конституцією та законами України. Одним з повноважень є право на запит, встановлене частиною першою статті 86 Конституції України. За змістом цієї конституційної норми народний депутат України має право на сесії Верховної Ради України звернутися із запитом, у тому числі, до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Отже, право на запит є конституційним правом народного депутата України.

Згідно з частиною другою статті 15 Закону України «Про статус народного депутата України» (далі Закон №2790-ХІІ) депутатський запит - це вимога народного депутата України, яка заявляється на сесії Верховної Ради України до адресатів, вказаних у частині першій статті 86 та у пункті 34 частини першої статті 85 Конституції України.

У частині першій статті 86 Конституції України не окреслено коло питань, вирішення яких народний депутат України може ініціювати у своєму запиті, однак зміст запиту має бути пов`язаний з компетенцією адресата.

Порядок розгляду запиту народного депутата України регламентує Конституція України та стаття 15 Закону №2790-ХІІ.

Зокрема, згідно з частиною другою статті 86 Конституції України керівники органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій повинні розглянути запит народного депутата України і повідомити його про результати розгляду.

Відповідно до статті 16 Закону №2790-ХІІ народний депутат України має також право на звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, а також до керівників підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності та підпорядкування, об`єднань громадян з питань, пов`язаних з депутатською діяльністю. Право на депутатське звернення є складовою повноважень народного депутата України.

На відміну від запиту звернення - це викладена у письмовій формі пропозиція народного депутата України зазначеним вище адресатам здійснити певні дії, дати офіційне роз`яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції (абзац другий частини першої статті 16 Закону №2790-ХІІ.

Суд вважає, що депутатський запит народного депутата ОСОБА_2 , адресований керівнику Фонду, стосується депутатської діяльності, відповідає вимогам законодавства України за змістом та процедурою його ухвалення, а також спрямування адресату, з метою отримання конкретної інформації в межах його компетенції.

Суд враховує посилання Фонду на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 червня 2020 року у справі №640/21581/18, яким відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_3 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправною бездіяльності Фонду щодо ненадання інформації на депутатський запит. Проте, вказаний спір виник у зв`язку наданням Фондом неповної інформації, що запитувалась у депутатському запиті, а надана відповідь містила посилання на конкретні причини відмови у наданні певної детальної інформації, у тому числі щодо питань, які не віднесені до компетенції Фонду.

Суд враховує посилання Фонду на Рішення Конституційного Суду України від 05 березня 2003 року №5-рп/2003 (справа про звернення народних депутатів України до Національного банку України), в якому, поряд з іншим, зазначено, що за своїм змістом депутатське звернення не має імперативного характеру і заявляється народними депутатами України самостійно. Такі звернення можуть бути зумовлені скаргами та заявами виборців, а також стосуватися інших питань депутатської діяльності, які ініціюються народним депутатом України. При цьому у Рішенні підкреслено відмінність депутатського запиту від депутатського звернення, тобто наявність різниці між вимогою та пропозицією здійснити певні дії тощо.

Таким чином, враховуючи викладене приходжу до висновку, про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.188-19 КУпАП.

Положеннями статті 38 КУпАП визначені строки накладення адміністративного стягнення. Так, згідно з ч.1 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через 2 (два) місяці з дня вчинення правопорушення. Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через 3 (три) місяці з дня вчинення правопорушення.

Правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 вчинено 06.06.2024 року - дата направлення Листа з відповіддю на депутатський запит народного депутата України ОСОБА_2 від 24.04.2024 року.

08.07.2024 року уповноваженою особою Апарату Верховної Ради України у відношенні ОСОБА_1 , складений протокол №10-сп.28-2024 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.188-19 КУпАП.

06.08.2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов протокол №10-сп.28-2024 про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , (поштове відправлення 25.07.2024 року). Розгляд протоколу призначався у двох судових засіданнях.

На дату судового розгляду 27.09.2024 року сплив 3-місячний строк з дня вчинення ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення, в зв`язку з чим сплив строк накладення адміністративного стягнення за його вчинення.

Положеннями статті 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення. Так, п.1 ч.1 ст.247 КУпАП передбачає закриття провадження - за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення, а п.7 ч.1 ст.247 КУпАП передбачає закриття провадження - за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Таким чином, зазначені обставини є взаємовиключними, оскільки перша підстава для закриття провадження є реабілітуючою, а друга - нереабілітуючою, тобто закриття провадження за п.7 ч.1 ст.247 КУпАП передбачає встановлення вини особи.

З урахуванням наведеного, оскільки на момент судового розгляду сплив 3-місячний строк накладення адміністративного стягнення, провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Водночас, порушення процедури та недоліки протоколу про адміністративні правопорушення, на які звернув увагу суду захисник, не є за своєю суттю такими, що істотно порушують права ОСОБА_1 та унеможливлюють її притягнення до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 38, 188-19, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 188-19 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 3 ст. 188-19 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення на підставі ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя В.О. Ковтуненко