Справа № 135/1365/24
Провадження № 3/135/547/24
ПОСТАНОВА

іменем України

15.11.2024 м. Ладижин Вінницька область

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Волошина Т.В., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його захисника Шеремет Г.А., потерпілого ОСОБА_1 , розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з ВП №3 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2024 поліцейським офіцером громади ВП № 3 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції Дзюбенко Н.Г. було складено протокол серії ВАД № 030017 про те, що ОСОБА_2 14.10.2024 близько 11 год 00 хв під час телефонної розмови вживав нецензурну лайку відносно ОСОБА_1 , чим вчинив дрібне хуліганство, що було кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 своєї вини не визнав. Він пояснив, що дійсно мав телефонні розмови з ОСОБА_1 , однак категорично заперечив використання нецензурної лексики під час цих розмов. Щодо аудіозаписів, долучених до матеріалів справи, ОСОБА_2 зазначив, що на них зафіксовано голос невідомої йому особи, який не належить йому. Окрім того, він підкреслив, що між ним та ОСОБА_1 існують тривалі неприязні стосунки, обумовлені особистим конфліктом через підозру в зраді його дружини з потерпілим.

Адвокат Шеремет Г.А. звернула увагу на порушення процесуальних вимог при складанні протоколу. Вона зазначила, що протокол про подію, яка нібито мала місце 14.10.2024, був складений лише 25.10.2024, що суперечить вимогам ст. 254 КУпАП. Окрім того, захисник підкреслила відсутність достатніх доказів, які б достовірно підтверджували склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Зокрема: наявний конфлікт між сторонами є особистим і не свідчить про хуліганські дії: відсутні свідки події, які могли б підтвердити обставини інциденту; аудіозаписи, що містяться у матеріалах справи, не стосуються телефонної розмови, яка відбулася 14.10.2024. На підставі цього адвокат вважає, що провадження у справі має бути закрите через відсутність події та складу адміністративного правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_1 підтвердив обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказав, що між ним та ОСОБА_2 існують неприязні стосунки через те, що останній його звинувачує в тому, що його дружина зрадила з ним. Через це ОСОБА_2 періодично йому телефонує та погрожує, при цьому використовує нецензурну лайку. Підтвердив, що на наявних в матеріалах аудіо записах зафіксоване голосове повідомлення від ОСОБА_2 . Однак, уточнив, що дані записи не стосуються телефонної розмови, яка відбулась між ним та ОСОБА_2 за викладених в протоколі обставин 14.10.2024 близько 11 год 00 хв.

Свідок ОСОБА_3 , допитана в судовому засіданні, повідомила, що протягом 8 років перебуває у цивільному шлюбі з ОСОБА_1 . За її словами, вона неодноразово чула, як ОСОБА_2 висловлював погрози фізичною розправою на адресу ОСОБА_1 , при цьому його мова завжди супроводжувалася нецензурною лайкою. Однак, ОСОБА_3 зазначила, що не була свідком подій 14 жовтня 2024 року та не може повідомити про обставини, які мали місце того дня.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та його захисника Шеремет Г.А., потерпілого ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_3 суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян

До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; лихослів`я по телефону; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Так, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №030017 від 25.10.2024 14.10.2024 близько 11 год 00 хв ОСОБА_2 під час телефонної розмови вживав нецензурну лайку відносно ОСОБА_1 , чим вчинив дрібне хуліганство так як ображав честь і гідність громадян, чим порушив громадський порядок (а.с.1).

На підтвердження вказаним подіям поліцейським додано до протоколу; рапорт від 14.10.2024; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.10.2024, письмові пояснення ОСОБА_1 , диск.

Відповідно рапорту від 14.10.2024 до РУ надійшла письмова заява від ОСОБА_1 , який просить прийняти міри до ОСОБА_2 , який на протязі двох місяців словесно погрожує фізичною розправою (а.с.2).

Згідно з протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.10.2024 ОСОБА_1 просив прийняти міри до ОСОБА_2 , який протягом двох місяців погрожує словесною розправою, аргументуючи це тим, що він таємно зустрічається з його дружиною (а.с.3-4).

Суд звертає увагу, що ні рапортом від 14.10.2024, ні протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.10.2024 не підтверджуються обставини висловлювання ОСОБА_2 14.10.20024 близько 11 години під час телефонної розмови нецензурної лайки в бік ОСОБА_1 , а інші дії за протоколом про адміністративне правопорушення в вину ОСОБА_2 не ставляться.

З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, підтвердження чи спростування скоєння адміністративного правопорушення, судом досліджено звукозаписи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, на даному диску містяться два файли з записом голосового повідомлення особи чоловічої статі, яка дійсно містить в собі погрози та вислови нецензурною лайкою.

ОСОБА_2 заперечує належність записаного на вказаних записах голосу саме йому.

Потерпілий ОСОБА_1 вказує, що голос зафіксований на аудіо записах належить саме ОСОБА_2 . Однак, зауважує, що дані записи не стосуються телефонної розмови, яка відбулась між ним та ОСОБА_2 за викладених в протоколі обставин 14.10.2024 близько 11 год 00 хв.

Тобто, суд констатує, що вказані записи не є доказами інкримінованих ОСОБА_2 подій, які зафіксовані в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 030017 від 25.10.2024, а саме вжиття ОСОБА_2 14.10.2024 близько 11 год 00 хв під час телефонної розмови нецензурної лайки на адресу ОСОБА_1 .

Таким чином суд приходить до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів, що 14.10.2024 близько 11 години ОСОБА_2 під час телефонної розмови вживав нецензурну лайку відносно ОСОБА_1 . Суд наголошує, що матеріали справи про адміністративне правопорушення сформовані правоохоронним органом без дотримання принципу збирання достатніх та належних доказів на підтвердження події правопорушення.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення від 30.05.2013 у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Необхідно зазначити, що відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно з вказаною позицією ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Відтак, ураховуючи, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, події викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, не дозволяють зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_2 порушень спокою громадян за викладених у протоколі обставин, що в даному випадку виключає наявність в його складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним провадження у даній справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, тобто за відсутністю у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 256, 268, 278 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 030017 від 25.10.2024 року, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Ладижинський міський суд Вінницької області.

Суддя