Справа № 473/5954/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

"15" листопада 2024 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Кашарайло А.А., захисника особи, яка притягується до відповідальності адвоката Могила С.М., потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Вознесенськ Миколаївської області, громадянин України, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , обліковий номер платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

24 жовтня 2024 року до суду надійшли матеріали стосовно ОСОБА_2 за ч.1 ст.173-2 КУпАП, а саме протокол серія ВАД №607032 від 18.10.2024 року.

У протоколі серія ВАД №607032 від 18.10.2024 року поліцейський Тетерич М. зазначив таке: «14.10.2024 р. приблизно о 22-00 год. за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , стосовно якого 05.10.2024 р. винесений терміновий заборонний припис серії АА 605568 про заборону у будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою, не виконав його».

Потерпілими в протоколі зазначена ОСОБА_1 .

В протоколі вказано, що ОСОБА_2 вказав, що з протоколу не згоден, ТЗП не порушував.

Дії ОСОБА_2 працівником поліції, який склав протокол про адміністративне правопорушення, кваліфіковані за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_2 в судове засідання не прибув, був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, тому розгляд справи відбувся в його відсутності відповідно до ст.268 КУпАП, проте в присутності його захисника ОСОБА_3 .

Потерпіла ОСОБА_1 пояснила, що вона не проживає з чоловіком ОСОБА_2 з того літа. Міняла замки, він вибиває замки та двері, вікна та ходить до них. Вказала, що працівник поліції не компетентний і тому у неї в поясненнях відсутні дані про порушення припису її чоловіком. Зазначила, що їй нічого не відомо про те, що припис виносили і стосовно неї та копію його вона бачить вперше в суді.

Адвокат Могила С.М. просив провадження у справі закрити через недоведеність складу правопорушення, оскільки припис винесено не на ОСОБА_2 і він його клієнта не стосується.

До протоколу долучено поліцією рапорт, який зареєстрований в ІТС Вознесенського РУП 14.10.24 р. №10641, в якому зазначено, що із служби 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_1 про те, що 14.10.24 р. о 22-11 год. АДРЕСА_2 , п`ять хвилин тому прийшов колишній чоловік, влаштував сварку та погрожував розправою, зараз уже пішов. Кривдником зазначено ОСОБА_2 , потерпілою ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.10.24 р. поліцейський ОСОБА_4 прийняв усну заяву від ОСОБА_1 , яка просила прийняти міри до чоловіка ОСОБА_2 , який 14.10.24 р. погрожував їй фізичною розправою та реальних дій не чинив, висловлювався нецензурною лайкою в її бік.

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 14.10.24 р., які вона надала поліцейському ОСОБА_5 , пояснила, що 14.10.24р. близько 22-00 год. вона знаходилась за місцем проживання разом з дітьми. Коли її чоловік ОСОБА_2 відчинив двері до квартири, почав їй погрожувати фізичною розправою, але реальних дій не чинив, почав її шарпати. Після того як викликала наряд поліції останній покинув її місце проживання та пішов у невідомому напрямку.

Крім того надано ксерокопію термінового заборонного припису стосовно кривдника серія АА №605568 від 05.10.2024р., який винесено поліцейським ОСОБА_6 стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому зазначено, що 05.10.24р. близько 09-50 год. ОСОБА_1 знаходилася за адресою: АДРЕСА_2 , вчиняла домашнє насилля психологічного характеру відносно свого чоловіка ОСОБА_2 . У приписі зазначено про заборону у будь який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 10 діб з 12 -05 год. 05.10.24 по 12-05 год. по 12 год. 15.10.24 р.

В розділі «роз`яснення положень ст. 173-2 КУпАП» та в розділі «підпис кривдника» підпис ОСОБА_1 відсутній, але є підпис постраждалої особи ОСОБА_2

18.10.24 р. поліцейському ОСОБА_7 . ОСОБА_2 надав пояснення про те, що 14.10.24 р. він перебував за місцем свого проживання ( АДРЕСА_3 ), приблизно о 21 год. вийшов з матір`ю у двір будинку та підійшли до сусідів, які мешкають поряд та спілкувалися з ними. Приблизно о 22 год. йому телефонувала дружина та погрожувала. Близько 23-30 год. вони розійшлися по квартирам та він ліг спати. Сусідів звати: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які можуть підтвердити той факт, що він ніяких протиправних дій не вчиняв.

18.10.24 р. ОСОБА_10 . поліцейському ОСОБА_7 пояснила, що 14.10.24 р. з 20 год. її син перебував вдома разом з нею до самого ранку. 14.10.24 р. приблизно о 21 год. вона та її син ОСОБА_2 вийшли в двір будинку, де спілкувалися з ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . З 21 до 23-30 вони перебували на вулиці, разом з сином пішли додому. Коли були на вулиці, ОСОБА_13 телефонувала дружина та погрожувала. що вона всім помститься та посадить ОСОБА_13 за грати. З 14.10.24 з 20 год. по 09-00 год. 15.10.2024 р. ОСОБА_13 місця їх проживання не покидав.

18.10.24 р. ОСОБА_14 надала пояснення, що14.10.24 р. вона із знайомою були в дворі будинку, з 21 год. до них підійшли ОСОБА_15 та її син ОСОБА_2 і вони спілкувалися з ними приблизно до 23-30 год., в цей час ОСОБА_13 телефонувала його дружина та погрожувала, приблизно о 23-30 вони розійшлися по квартирам.

Аналогічні пояснення 18.10.24 р. ОСОБА_7 надала свідок та ОСОБА_16 .

У протоколі серія ВАД №607032 від 18.10.2024 року поліцейський ОСОБА_17 зазначив таке: «14.10.2024 р. приблизно о 22-00 год. за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_2 стосовно якого 05.10.2024 р. винесений терміновий заборонний припис серії АА 605568 про заборону у будь який спосіб контактувати з постраждалою особою, не виконав його».

Проте до матеріалів справи додано ксерокопію термінового заборонного припису стосовно кривдника серія АА №605568 від 05.10.2024р., який винесено поліцейським ОСОБА_6 стосовно кривдника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, суд враховує, що ч.1 ст.173-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений.

Згідно із п.16 ст.1 Закону України від 7 грудня 2017 року № 2229-VIII«Про запобігання та протидію домашньому насильству» 16) терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Стаття 25 вказаного закону передбачає, що: «Стаття 25. Терміновий заборонний припис стосовно кривдника

1. Терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.

2. Терміновий заборонний припис може містити такі заходи:

1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;

2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;

3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.

3. Під час вирішення питання про винесення термінового заборонного припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Працівники уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України можуть у встановленому законом порядку застосовувати поліцейські заходи примусу для виселення з житлового приміщення кривдника, якщо терміновий заборонний припис передбачає зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, а кривдник відмовляється добровільно його залишити.

4. Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.

5. Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.

6. Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія - постраждалій особі або її представнику.

7. Дія термінового заборонного припису припиняється у разі застосування до кривдника судом адміністративного стягнення у вигляді адміністративного арешту або обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні.

8. Кривдник, стосовно якого винесено терміновий заборонний припис, згідно з яким він повинен залишити місце спільного проживання (перебування) з постраждалою особою, зобов`язаний повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ органів Національної поліції України за місцем вчинення домашнього насильства.

9. Особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України.

10. Терміновий заборонний припис не може містити заходів, передбачених пунктами 1 і 2 частини другої цієї статті, якщо кривдником є особа, яка на день винесення припису не досягла вісімнадцятирічного віку та має спільне місце проживання (перебування) з постраждалою особою.

11. Терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України».

Згідно із Наказом МВС 01.08.2018 року №654 «Про затвердження Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника» п.10 Розділу ІІ «ІI. Процедура винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника» визначено, що:

«10. Під час винесення припису в ньому зазначаються:

у рядку «Особі, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, роз`яснено положення статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення про притягнення до відповідальності за невиконання термінового заборонного припису стосовно кривдника, зобов`язання повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ поліції за місцем учинення домашнього насильства, а також про право оскарження термінового заборонного припису стосовно кривдника до суду» - підпис, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, якій винесено припис».

Наданий поліцією до суду припис не стосується ОСОБА_2 як кривдника.

Частина 2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладає на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, в даному випадку на органи Національної поліції.

Суд не має права збирати докази, оскільки він не виконує обовязки обвинувачення чи захисту.

Разом з тим для перевірки зазначених в протоколі обставин вчинення ОСОБА_2 правопорушення суду необхідно перевірити чи дійсно ОСОБА_2 порушив припис, на який посилається поліцейський під час складання протоколу, умови такого припису.

Оскільки до матеріалів справи долучено припис, який складений відносно ОСОБА_1 , а не відносно ОСОБА_2 , тому доказів порушення ТЗП саме ОСОБА_2 - суду поліцією не надано.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно п.9 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Порушення порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та не зазначення у протоколі всіх ознак складу адміністративного правопорушення, позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Дослідивши надані поліцією до суду матеріали провадження, суд вважає, що не доведений склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст.173-2 КУпАП, а саме порушення термінового заборонного припису, оскільки не надано копію припису, про порушення якого вказано в протоколі про адміністративне правопорушення, натомість долучений припис на ОСОБА_1 , замість ОСОБА_2 . З огляду на це провадження слід закрити, оскільки надані до суду матеріали не доводять того, що в діях ОСОБА_2 є склад правопорушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вичиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

Суд не зобов`язаний повертати протокол поліції для до оформлення, оскільки такого виду постанов не передбачено чинним КУпАП. Крім того згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке: «74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».

Крім того, після повернення протоколу посадовій особі, що його склала, жодні виправлення до протоколу вже внесені не можуть бути, оскільки згідно п.6 та п.7 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: «Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено».

Керуючись ч.1 ст.173-2, п.1 ст.247, 283-285 КпАП України, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар