П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.11.2024 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Руслан Озадовський, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення вбачаєтться, що 25.08.2024 приблизно о 16:00 год., ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 вчинила сварку з ОСОБА_2 під час якої виражалась в її адресу нецензурною лайкою, принижуючи її людську гідність, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 при складанні протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не визнала та пояснила, що обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності та зазначила, що ніяких хуліганських дій вона не вчиняла, громадський порядок і спокій громадян не порушувала.

Суддя, розглянувши протокол та додані до нього документи, заслухавши в суді пояснення особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Так, відповідно до ст. 280 КУпАП, орган ( посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, відповідно до суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, особа усвідомлює, що її дії є протиправними і передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Крім цього, мотив особи спрямований на задоволення індивідуальних проблем самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим, при вчиненні хуліганства, особа прагне показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Із письмових пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також заяви ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є сусідами, та між ОСОБА_4 , його співмешканкою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник раптовий конфлікт на побутовому грунті.

Інших матеріалів, окрім вищевказаних пояснень та зави ОСОБА_2 до протоколу не додано, свідків не зазначено, відеозапис не здійснювався.

Отже, за наявними у суду матеріалами встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник конфлікт на побутовому грунті, у подвір`ї де мешкає ОСОБА_2 разом із своєю співмешканкою ОСОБА_1 .

Оскільки конфлікт між сторонами стався на раптових конфлікт на побутовому грунті без хуліганських мотивів, та у відсутності будь-яких сторонніх осіб, тобто не порушуючи громадський порядок та спокій громадян, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи норму ст.62 Конституції України, щодо того, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя вважає, що доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано не було.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 173, 247, 280, 283- 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяРуслан ОЗАДОВСЬКИЙ