Справа № 515/1323/24
Провадження № 3/513/1348/24
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2024 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали Відділення поліції № 2 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області, які надійшли з Одеського апеляційного суду після визначення підсудності, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Білолісся Татарбунарського району Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 18 вересня 2019 року Органом 5146, РНОКПП НОМЕР_2 , -

за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 20 серпня 2024 року близько 19 годині 30 хвилин, знаходячись у громадському місці біля будинку АДРЕСА_1 , висловлювався на адресу гр. ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та допустив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 20 серпня 2024 року близько 20 годині 10 хвилин, знаходячись у громадському місці біля будинку № 67 по вул. Сонячній, в с. Білолісся Білгород-Дністровського округу Одеської області, висловлювався на адресу гр. ОСОБА_3 нецензурною лайкою та кидався камінням у її бік, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та допустив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 20 серпня 2024 року близько 20 годині 10 хвилин, знаходячись у громадському місці біля будинку № 67 по вул. Сонячній, в с. Білолісся Білгород-Дністровського округу Одеської області, висловлювався на адресу гр. ОСОБА_4 нецензурною лайкою та кидався камінням у її бік, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та допустив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Кодекс України про адміністративні правопорушення фактично не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають порядок об`єднання справ про адміністративне правопорушення, які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою). Проте відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування кожної справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Кодекс України про адміністративні правопорушення фактично не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають порядок об`єднання справ про адміністративне правопорушення, які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою).

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року і Протоколи 1,2,4,7,11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п. 21-22 рішення у справі Надточій проти України». П.33 рішення у справі «Гурепка проти України»).

Враховуючи наявність прогалин в праві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення, зокрема, врегулювання порядку об`єднання справ в одне провадження, приходжу до висновку, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону - за правилами, закріпленими в КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.

Вказані матеріали про адміністративне правопорушення складені у відношенні однієї особи та знаходяться у провадженні одного органу, уповноваженого на їх розгляд. У зв`язку з чим, на підставі ст.36 КУпАП вказані матеріали підлягають об`єднанню в одне провадження.

На підставі ч.2 ст.36 КУпАП протоколи про адміністративні правопорушення: серії ВАВ № 881031, серії ВАВ № 881032, серії ВАВ № 881033 від 20 серпня 2024 року щодо ОСОБА_1 суд вважає за необхідне об`єднати в одне провадження під №3/513/1348/24, присвоїти справі №515/1323/24.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Зі складеними з приводу виявлених адміністративних правопорушень протоколами про адміністративне правопорушення порушник ознайомився, йому були роз`яснені права, передбачені ст.63 Конституції України, а також ст.268 КУпАП, повідомлено, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що зроблено відмітка та поставлено підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У своїй заяві від 20 серпня 2024 року просив справу слухати у його відсутність, вину визнав.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, не з`явився у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколів про адміністративні правопорушення, подав заяву про слухання справи у його відсутність, вважає за необхідне розглянути справу за відсутності особи, щодо якої складено протоколи про адміністративні правопорушення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколів про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до такого.

Відповідно до положень ст.9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проаналізувавши надані докази, вважаю, що з матеріалів справи вбачається, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КпАП України, виходячи з такого.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує також питання, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення і виходячи з цього, не вправі вийти за межі протоколу.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП, підтверджується:

протоколами про адміністративне правопорушення ВАВ № 881031, серії ВАВ №881032, серії ВАВ № 881033 від 20 серпня 2024 року, заперечень щодо викладених у них обставин правопорушник не зазначив;

протоколами прийняття усної заяви від гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 20 серпня 2024 року про вчинення ОСОБА_1 щодо них неправомірних дій;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 20 серпня 2024 року, в яких останній показав, що 20 серпня 2024 року близько 19 години 00 хвилин він забирав з огороду корів та його побачив ОСОБА_1 , який почав ображати його нецензурною лайкою, на він не звернув уваги. Близько 19 години 30 хвилин він під`їхав до нього додому та сидівши в авто, вони розмовляли. У ході бесіди ОСОБА_1 дістав ніж та штрикнув у підголівник сидіння біля його обличчя. Потім він поїхав додому, де дружина зателефонувала на лінію 102;

письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 20 серпня 2024 року, відповідно до яких 20 серпня 2024 року вона разом із своєю свекрухою знаходилися по АДРЕСА_1 . Близько 20 години 10 хвилин до них підійшов ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, та почав ображати їх нецензурною лайкою, кидався у їх бік камінням. Також додала, що була свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , але ножа не бачила;

письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 20 серпня 2024 року, згідно з якими 20 серпня 2024 року близько 20 години 10 хвилин вона знаходилася біля буд. АДРЕСА_1 . В цей час по вулиці проходив ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння. Він підійшов до неї та почав ображати її нецензурною лайкою, кидатись у її бік камінням, через те, що вона нібито викрала у нього бензопилу. З нею також була поряду невістка ОСОБА_3 , на адресу якої останній також виражався нецензурною лайкою та кидався камінням. Також додала, що була свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , але ножа не бачила;

письмовими поясненнями самого ОСОБА_1 від 20 серпня 2024 року, де останній показав, що дійсно 20 серпня 2024 року близько 19 години 30 хвилин він мав конфлікт з ОСОБА_5 через те, що він не дивиться за своїми коровами, у ході якого він виражався на його адресу нецензурною лайкою, але ножом не погрожував. Після близько 20 години 10 хвилин мав конфлікт з ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , у ході якого також ображав їх нецензурною лайкою та кидався у їх сторону камінням. Свою вину визнав.

Дії ОСОБА_1 суд кваліфікує за ст.173 КУпАП за ознаками: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обираючи вид адміністративного стягнення, суд відповідно до ст.33 КУпАП, враховує характер вчинених правопорушень, обставини справ, особу правопорушника, який за місцем проживання характеризується, як такий, що схильний до зловживання спиртними напоями, в стані алкогольного сп`яніння та конфліктних ситуаціях поводить себе агресивно, не притягувався до адміністративної відповідальності протягом року, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що для виправлення ОСОБА_1 , а також для припинення вчинення ним нових правопорушень, буде доцільним застосування до нього адміністративного стягнення у вигляді накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, у максимальному розміру, передбаченому санкцією ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, пункту 5 частини 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 належить стягнути на користь держави судовий збір у сумі 605,60 грн.

Керуючись ст. ст. 33, 40-1, 283, 284, 285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати справи №515/1323/24 (провадження №3/513/1348/24), №515/1324/24 (провадження №3/513/1349/24), №515/1325/24 (провадження №3/513/1350/24) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП в одне провадження.

Об`єднаному провадженню присвоїти номер справи №515/1323/24 (провадження №3/513/1348/24).

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює сумі 119,00 грн (сто дев`ятнадцять грн 00к.).

Стягнення проводити на користь держави на розрахунковий рахунок №UA0015722, код за ЄДРПОУ отримувача - 37607526, отримувач коштів - ГУК в Одеській області/смт. Сарата/21081100, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), вид платежу: адміністративні штрафи та інші санкції.

Роз`яснити правопорушнику, що у разі несплати штрафу в установлений ст. 307 КУпАП строк, постанова буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем його проживання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення відповідно до вимог ст. 308 КУпАП з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 605,60 грн (шістсот п`ять грн 60к.) на розрахунковий рахунок №UA0026001, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК у м. Києві (м. Київ) 22030106, призначення платежу стягнення судового збору на користь держави.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст. 7 КУпАП та ч.1 ст. 287 КУпАП.

В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці з дня набрання нею законної сили.

Суддя В. С. Миргород