Справа №295/9684/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-19 ч.2 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, солдата в/ч НОМЕР_1 , учасника бойових дій, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , і.к. _________-

в с т а н о в и в:

30.05.2024 близько 02 год. 50 хв. солдат в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_1 перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , порушуючи правила поводження зі зброєю, які закріплені ст.ст.11, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст.4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, п.14 розділу І Інструкції про організацію обліку і видачі стрілецької зброї та боєприпасів у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України 29.06.2005 №359, зберігав поза розташуванням військової частини НОМЕР_1 набої калібру 7.62 у кількості 30 одиниць та калібру 5,45 у кількості 1 одиниця, а саме в автомобілі марки КІА Sorento н.з. НОМЕР_2 , який він особисто отримав від благодійного фонду «Чому так», чим вчинив військове адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-19 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом направлення судової повістки, на мобільний номер телефону останнього, яку згідно довідки про доставку тримав 26.06.2024. Однак незважаючи на викладене, у судове засідання не з`явився, заяв та клопотань не подавав, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності не звертався.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймі не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймі повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися проваджденням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуюються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Відповідно до вимог ст. 277 КУпАП справи за ст. 172-19КУпАП розглядаються протягом доби. Суд, за погодженням з учасниками судового провадження проводити розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 , оскільки відповідно до вимог ст. 268 КУпАП участь особи за даною категорією справ не є обов`язковою.

В судовому засіданні прокурор просить визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-19 ч.2 КУпАП та накласти стягнення в межах санкції статті.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст. 172-19 ч.2 КУпАП України, підтверджується матеріалами справи: протоколом про вчинення адміністративного правопорушення №38 від 24.06.2024; витягом з ЄРДР від 30.05.2024, з якого вбачається, що 30.05.2024 близько 02 год. 50 хв. за адресою м.Житомир, вул. Небесної Сотні, 31/38, зупинено т/з КІА Sorento н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , який в подальшому добровільно надав працівникам поліції предмети ззовні схожі на набої калібром 7,62 у кількості 30 шт., та предмети ззовні схожі на набої калібром 5,45 у кількості 1 штука; заявою ОСОБА_1 на адресу відділу поліції, згідно якої останній добровільно видав працівникам поліції набої, в загальній кількості 31 шт.; протоколом огляду місця події від 30.05.2024 та ілюстративною таблицею до нього; протоколом допиту ОСОБА_1 ; висновком експерта №СЕ-19/106-24/8515-БЛ від 11.06.2024, згідно якого наданий на дослідження 31 предмет схожий на патрони, які 30.05.2024 за адресою АДРЕСА_2 , добровільно надав працівникам поліції ОСОБА_1 є боєприпасами стрілецької вогнепальної зброї; постановою слідчого СВ Житомирського РУП від 24.06.2024 про закриття кримінального провадження за ст. 263 ч.1 КК України.

Своїми діями, що виразилися у порушенні правил поводження із зброєю, в умовах особливого періоду, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 172-19 ч.2 КУпАП.

ОСОБА_1 відповідно до ст. 5 п.13 Закону України «Про судовий збір» звільняється від сплати судового збору, оскільки являється учасником бойових дій.

Керуючись ст.ст. 283, 284, п. 9 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-19 ч.2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн.

Штраф стягнути на рахунок: (Отримувач ГУК у Жит. обл/Житомирська обл/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37976485, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0006797, Код класифікації доходів бюджету 21081100, «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Роз`яснити особі, щодо якої застосовано адміністративне стягнення, що відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно вимог ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ч.1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя С.М. Костенко

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.