КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

Іменем України

Справа № 133/2129/24

провадження № 3/133/1061/24

09.10.24 м. Козятин

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., розглянувши матеріали, які надійшли від БПП з обсуговування Хмільницького району УПП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 120082 від 14.07.2024, 14.07.2024 о 20:30 по вул. Винниченка, 43 у м. Козятин ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою у громадському місці чим порушила громадський порядок і спокій громадян

Дії ОСОБА_1 посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 на виклик за допомогою смс - повідомлення (відповідна заява міститься у справі) не з`явилась, згідно довідки від 24.09.2024, смс- повідомлення доставлено 24.09.2024 о 16:16.

Через канцелярію суду 09.10.2024 від ОСОБА_1 надійшла телефонограма, в якій вона просить відкласти розгляд справи у зв`язку з хворобою. Оскільки минуле судове засідання, яке було призначено 23.09.2024 також відкладено у зв`язку з повідомленням ОСОБА_1 що вона перебуває на лікуванні в інфекційному відділенні, однак жодних доказів на підтвердження вказаного суду надано не було, як і доказів хвороби у цей раз, суд не вбачає підстав для відкладення справи.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) констатував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості провадження повинна оцінюватись, у розрізі практики ЄСПЛ окресленої ним у його рішеннях, відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливості для заявника питання, що розглядається (див., з-поміж багатьох інших, рішення у справі "Фрідлендер проти Франції", [GC], N 30979/96, пункт 43, ECHR 2000-VII).

При цьому, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд в цій справі забезпечивши право особи, що притягається до адміністративної відповідальності брати особисту участь в процесі безпосередньо в судовому засіданні, уживши заходів для поінформованості її про даний процес вважає за можливе завершити розгляд провадження.

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За змістом ст. 173 КУпАП, дії особи можуть бути кваліфіковані за цією статтею у випадку вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, вчинення дрібного хуліганства тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Так, санкція ст. 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення суду надано такі докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 120082 від 14.07.2024; рапорт працівника поліції від 15.07.2024; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.07.2024; пояснення ОСОБА_2 ; заявка на смс - повідомлення від 14.07.2024; адмінпрактика відносно ОСОБА_1 .

Отже, матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів того, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. Таким чином, доведеними є подія та склад адміністративного правопорушення, а також вина ОСОБА_1 .

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до вимог ст. 33 КУпАП, суд враховує тяжкість вчиненого правопорушення та обставини його скоєння, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Суд вважає за можливе застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, що буде, на думку суду, необхідним і достатнім для запобігання вчинення ним нових правопорушень.

За змістом ст. 40-1 КУпАП України, передбачено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлена Законом України «Про судовий збір», Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» .

Керуючись ст. ст. 33, 173, 221, 251, 255, 268, 278, 279, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок, який стягнути в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійоксудового збору на користь держави в особі Державної судової адміністрації України.

Роз`яснити особі, на яку накладено адміністративне стягнення, що відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня винесення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА

09.10.24