ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2024 Справа №607/21440/24 Провадження №3/607/8930/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., розглянувши матеріали, що надійшли з Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 ,

за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №280028 від 18 вересня 2024 року, 18 вересня 2024 року о 12 год. 30 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння в громадському місці по вул. Сагайдачного, 7 у м. Тернопіль, вчинив дрібне хуліганство, а саме з явною неповагою до суспільства слухав пісні російських виконавців, що підтримують збройну агресію рф проти України, на зауваження не реагував, внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що повністю розуміє зміст роз`яснених йому прав, передбачених ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, свою вину у вчиненому правопорушенні визнав та щиро розкаявся. Додатково зазначив, що він перебував у стані алкогольного сп`яніння і не в повній мірі розумів, що чинить.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку:

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки громадського порядку та громадської безпеки.

Об`єктивною стороною правопорушення є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе ставлення до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини.

Громадський порядок можна розглядати як сформована на основі правових, соціальних норм, традицій, звичаїв система цінностей суспільства, що існує на певному історичному етапі його розвитку. Публічне порушення громадського порядку має наслідком й порушення спокою громадян.

Посягання на громадський порядок та спокій громадян під час дрібного хуліганства з об`єктивної сторони може вчинятися шляхом здійснення різноманітних дій. Законодавець окремо зазначає лише найбільш типові дії нецензурна лайка, образливі чіпляння до громадян, проте також зазначає, що як дрібне хуліганство можуть бути кваліфіковані й інші подібні дії, які матимуть наслідком порушення громадського порядку та спокою громадян.

У законі вжито оціночне поняття як «інші подібні дії», оскільки у диспозиції норми КУпАП неможливо вичерпно передбачити всі види протиправної поведінки особи, які можуть порушити громадський порядок та спокій громадян. Тому посадові особи правоохоронних органів, суд повинні у кожному конкретному випадку оцінювати поведінку громадян, її характер, зухвалість, стан особи, реакцію на зауваження оточуючих тощо, у сукупності з часом, місцем, обставинами вчинення відповідного діяння.

Суд бере до уваги, що на даний час триває збройна російська агресія проти України, внаслідок якої має місце загибель українських дітей, військових, внаслідок чого у суспільстві сформувалося стійке негативне ставлення до творів російської культури, автори яких прямо чи опосередковано підтримують злочинні дії своєї держави. Виконання таких творів у громадському місці, групою осіб, що супроводжується демонстративними проявом веселощів, вочевидь порушує громадський порядок і спокій громадян, що є зрозумілим поза розумним сумнівом для кожного громадянина України.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Окрім власного визнання вини, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, доведена матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме: відомостями, зазначеними у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №280028 від 18 вересня 2024 року; письмовою заявою ОСОБА_2 ; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 18 вересня 2024 року; письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 18 вересня 2024 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 18 вересня 2024 року; письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 18 вересня 2024 року; письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 18 вересня 2024 року; електронним рапортом інспектора чергового Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Савчук-Москаль Л.В. від 18 вересня 2024 року.

За вказаних обставин приходжу до переконання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, яке знайшло свій прояв у вчиненні дій, які мали наслідком порушення громадського порядку і спокою громадян, а тому його слід притягнути до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд звертає увагу на вимоги ст.ст. 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, те, що він визнав вину, у вчиненому щиро розкаявся, а також відсутність обставин, що обтяжують адміністративну відповідальність, приходжу до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в користь держави в межах санкції статті 173 КУпАП.

Згідно з ст. 401 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення у проваджені у справі про адміністративне правопорушення, особою на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Таким чином, вважаю, що з ОСОБА_1 слід стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 605,60 гривень.

Керуючись статтями ч. 2 ст. 33, ст. 40-1, ст. 173, ст.ст. 245, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі 3-х неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, шляхом звернення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. У разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 Кодексу України про адміністративні правопорушення перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяН. Р. Кунець