Справа № 149/805/24
Провадження №3/149/459/24
Номер рядка звіту 149
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2024 року м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області Войнаревич М.Г., розглянувши питання про виправлення описки в постанові суду від 31.05.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 126, ч.3 ст.121 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ

31.05.2024 року Хмільницьким міськрайонним судом Вінницької області розглянуто справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 126 КУпАП.

Однак, при винесенні постанови у вступній частині було помилково зазначено ч. 1 ст. 121 КУпАП замість правильного ч. 4 ст. 121 КУпАП. Також у резолютивній частині постанови прийнято рішення за ч. 3 ст. 126 КУпАП при цьому не зазначено адміністративне стягнення за ч. 4 ст. 121 КУпАП.

Відповідно до ч. 4 ст. 121 КУпАП передбачено наступні стягнення: штраф в розмірі від 50 до 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк від 3 до 6 місяців або адміністративний арешт на строк від 5 до 10 діб.

Оскільки положення КУпАП не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права - та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

За правилом ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вказана норма застосовується до всього змісту судового рішення, тобто у рівній мірі до вступної, мотивувальної, резолютивної її частин.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Із огляду на викладене, а також на те, що аналіз процесуальних документів, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення беззаперечно вказують на помилковість зазначених відомостей, суд вважає, що невірне зазначення частини статті КУпАП, порушення якої інкримінується правопорушнику, спотворює текст судового рішення, призводить до його неправильного сприйняття, отже може вважатися опискою в розумінні ст. 379 КПК України.

Із матеріалів справи про адміністративне правопорушення убачається, що згідно до протоколу про адміністративне правопорушення, формулювання обвинувачення, яке було предметом судового розгляду і від якого захищалася особа, яка притягувалася до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 інкримінувалося вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 126 КУпАП. Про це зазначено і на аркушах 1, 2, 3, 4 матеріалів судової справи.

Визначальним є той факт, що відповідно до суті постанови відносно ОСОБА_1 провадження у справі було закрито за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 126 КУпАП, при цьому не зазначено адміністративне стягнення за ч. 4 ст. 121 КУпАП.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не вперше скоїв адміністративне правопорушення за ст. 121 КУпАП, а саме: відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 290428 02.03.2024 року о 14 год 12 хв. в м. Хмільник по вул. Л. Лук`яненка водій ОСОБА_1 керував ТЗ ВАЗ 2106 д.н.з НОМЕР_1 , при цьому буксируючи причіп, Гранит 8153 д.н.з НОМЕР_2 , на ТЗ встановлено газобалонне обладнання, яке не зазначене у свідоцтві про реєстрацію ТЗ, повторно протягом року вчинив адміністративне правопорушення, предбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП, (постанова БАД 284037 від 27.05.023), чим порушив вимоги п. 31.3 а. Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальністьч. 4. ст. 121 КУпАП. За таких обставин суд приходить до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту.

Виходячи з цієї логіки суддя при виправленні описки жодних змін до змісту постанови (висновків та мотивів судового рішення) фактично не вносить, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 283, 304 КУпАП, ст. 379 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку, допущену у постанові судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 31.05.2024, мотивувальну частину після слів "суд прийшов до наступного" добавити абзацом: Враховуючи, що ОСОБА_1 не вперше скоїв адміністративне правопорушення за ст. 121 КУпАП, а саме: відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 290428 02.03.2024 року о 14 год 12 хв. в м. Хмільник по вул. Л. Лук`яненка водій ОСОБА_1 керував ТЗ ВАЗ 2106 д.н.з НОМЕР_1 , при цьому буксируючи причіп, Гранит 8153 д.н.з НОМЕР_2 , на ТЗ встановлено газобалонне обладнання, яке не зазначене у свідоцтві про реєстрацію ТЗ, повторно протягом року вчинив адміністративне правопорушення, предбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП, (постанова БАД 284037 від 27.05.023), чим порушив вимоги п. 31.3 а. Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальністьч. 4. ст. 121 КУпАП. За таких обставин суд приходить до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту.

Резолютивну частину постанови вважати правильною та викласти в наступній редакції: « ОСОБА_1 визнати винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 121 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді арешту на строк 5 діб.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 126 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Хмільницький міськрайонний суд протягом 10-ти днів з дня її винесення.»

Суддя: Войнаревич М. Г.