Справа № 288/2309/24
Провадження № 3/288/1577/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року. смт.Попільня

Суддя Попільнянського районного суду Житомирської області Поліщук Р.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Липки, Попільнянського району, Житомирської області, зареєстрованої та проживаючої АДРЕСА_1 , місце роботи: м.Київ, Академія СБУ, завідуюча господарством, РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 037899, 06 жовтня 2024 року о 08.50 годині ОСОБА_1 в громадському місці в с.Липки по вул.Липківська, Житомирського району, Житомирської області, ображала нецензурною лайкою та образливими словами ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство, порушуючи громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що 06 жовтня 2024 року в домогосподарстві за адресою АДРЕСА_2 , вона вийшла збирати горіхи та побачила, що на водоймі два підлітки сітками ловлять рибу. Вона підійшла до них та пояснила, що лов риби сітками заборонено та попросила всю рибу викинути до річки, на що вони погодилися, випустили рибу, сховали сітку до причепу автомобіля та продовжили ловити рибу вудками. Одним із підлітків, яким вона робила зауваження був ОСОБА_3 , з батьком якого ОСОБА_4 у неї наявний триваючий конфлікт за оренду землі. Вона вважає, що підставою для звернення батька до поліції через 10 днів після того, як вона зробила зауваження його сину ОСОБА_5 є його особиста неприязнь до неї. Відносно неповнолітнього ОСОБА_5 вона нецензурної лайки та образливих слів не вживала.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснив, що 06 жовтня 2024 року він перебував на риболовлі на водоймі в с.Липки та бачив, як жінка на ім`я ОСОБА_7 підійшла до хлопців, які ловили сіткою рибу та зробила їм зауваження, що сіткою ловити рибу заборонено. Підійшовши до них він привітався з ОСОБА_8 і побачив, що вони випускають рибу в став та чув, як ОСОБА_7 пояснювала їм, що ловити рибу можна лише вудками, хлопці сховали сітку та в подальшому ловили рибу вудками. Ніхто при цьому нецензурною лайкою не виражався та грубо себе не поводим, ніяких хуліганських дій відносно дітей не вчиняв.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та свідка, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Положення статті 9 КУпАП визначають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку, законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно статті 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 додано протокол про адміністративне правопорушення від 26 жовтня 2024 року в якому зафіксовано подію від 06 жовтня 2024 року та ОСОБА_1 в своїх поясненнях вказала, що не згодна з суттю правопорушення.

Відповідно до пояснень ОСОБА_9 від 16 жовтня 2024 року, він вказав, що йому стало відомо про те, як ОСОБА_1 06 жовтня 2024 року на ставку в с.Липки почала безпідставно ображати нецензурною лайкою та образливими словами його сина, просив прийняти міри відносно неї.

В поясненнях від 26 жовтня 2024 року ОСОБА_1 вказала, що 06 жовтня 2024 року в неї дійсно була розмова з ОСОБА_8 з приводу того, що він на місцевому ставку ловив рибу сіткою, проте при цьому вона не підвищувала голос та образливих і нецензурних слів не вживала.

Згідно рапорту від 17 жовтня 2024 року, 16 жовтня 2024 року надійшла заява ОСОБА_9 та він повідомив, що 01 жовтня 2024 року близько 09.00 години на ставку в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою в бік його сина ОСОБА_2 та забрала рибу.

Як вбачається з заяви ОСОБА_9 від 07 жовтня 2024 року, 06 жовтня 2024 року його син ОСОБА_3 ловив рибу на ставку в АДРЕСА_2 , та з будинку вийшла жінка ОСОБА_1 та почала кричати на дітей, вигнала їх з ставка і забрала зловлену рибу.

Тобто, на підтвердження вини особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення не додано жодного іншого доказу вчинення нею адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП, як то рапорти працівників поліції, пояснення свідків, оскільки в матеріалах справи є пояснення лише ОСОБА_1 та ОСОБА_9 , який свідком даної події не був.

Суд зазначає, що обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі статті 62 Конституції України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення та являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Отже в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 037899 від 26 жовтня 2024 року відносно ОСОБА_1 складено за відсутності належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження наявності в її діях ознак адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Окремо суд зазначає, що чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає справу, перекваліфіковувати склад правопорушення, виходити за межі протоколу, а також самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки такий обов`язок покладено на особу, уповноважену на складання протоколу.

Оцінивши наявні в адміністративній справі докази, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення щодо неї підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі статті 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 173, 247, 251, 278, 280-287, 307, 308 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити на підставі частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову про притягнення до адміністративної відповідальності подається до Житомирського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Попільнянського

районного суду Р.М.Поліщук