Провадження № 3/643/3453/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2024 суддя Московського районного суду м. Харкова Задорожна А.М., розглянувши матеріали, що надійшли від т.в.о. начальника ВАП ДПП УПП в Харківській області Скиби Є. про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, не працюючого, УБД, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №236140 10.09.2024 близько 22 год. 40 хв. год ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, вчинив психологічне та фізичне насильство відносно своєї колишньої дружини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , висловлювався нецензурною лайкою в її адресу, погрожував фізичною розправою, намагався вдарити, тим самим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №070213 10.09.2024 близько 22 год. 40 хв. год ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, вчинив психологічне та фізичне насильство відносно свого сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , висловлювався нецензурною лайкою в його адресу, погрожував фізичною розправою, намагався вдарити, тим самим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №070214 10.09.2024 близько 22 год. 40 хв. год ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, вчинив психологічне та фізичне насильство відносно свого сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , висловлювався нецензурною лайкою в його адресу, погрожував фізичною розправою, намагався вдарити, тим самим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду адміністративних матеріалів відносно нього, був повідомлений в передбаченому законом порядку, шляхом направлення рекомендованим листом судової повістки на адресу його місця проживання, про причини своєї неявки суддю не повідомляв. Крім того, інформація про розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП розміщувалася на офіційному веб-порталі «Судова влада України» цього місцевого суду у розділі «Інформація для громадян» з найменуванням ГРОМАДЯНАМ.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) 07.07.89 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.89 про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , що не може розцінюватись як порушення його прав

Потерпіла ОСОБА_2 . кизи у судове засідання не з`явилася, до його початку, через канцелярію суду, подала заяву про розгляд справи за її відсутністю, підтвердила, що відносно неї та її неповнолітніх дітей, ОСОБА_1 було вчинено домашнє насильство. Крім того повідомила, що відносно ОСОБА_1 відкрите кримінальне провадження по факту побиття дітей. Просила призначити покарання відповідно до закону.

Дослідивши матеріали протоколів про адміністративні правопорушення з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення має забезпечувати повне, всебічне й об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, що сприяє постановленню законного та обґрунтованого рішення, яке виключало б його двозначне тлумачення і сумніви щодо доведеності вини певної особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної або психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Протиправні дії за цією статтею можуть мати характер фізичного, психологічного чи економічного насильства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Під психологічним насильством, відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону, слід розуміти форму домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП повністю підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а саме даними, які містяться в: протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №236140 від 10.09.2024; протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №070213 від 10.09.2024; протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №070214 від 10.09.2024; даними відеозапису з нагрудних камер поліцейських, які містяться на лазерних дисках; терміновим заборонним приписом стосовно кривдника серія АА №433737; терміновим заборонним приписом стосовно кривдника серія АА №433738; терміновим заборонним приписом стосовно кривдника серія АА №433739; формами оцінки ризиків вчинення домашнього насильства; заявою ОСОБА_2 . кизи; поясненнями ОСОБА_2 кизи; рапортами.

Отже, у протоколах про адміністративне правопорушення, складених стосовно ОСОБА_1 , відображені дії останнього, що вказують на психологічне та фізичне насильство відносно потерпілих ОСОБА_2 . кизи, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , внаслідок якого завдано шкоду психологічному здоров`ю потерпілих.

Крім того, потерпіла ОСОБА_2 кизи в заяві про кримінальне правопорушення та іншу подію від 10.09.2024 попереджена про кримінальну відповідальність згідно зі ст.383 КК України за завідомо неправдиве повідомлення по вчинення злочину, що в свою чергу є безсумнівним доказом її свідчень про вчинення стосовно неї та її неповнолітніх дітей психологічного насильства з боку її колишнього чоловіка ОСОБА_1 .

З урахуванням фактичних обставин справи суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП, як вчинення домашнього насильства.

Матеріали справи не містять доказів того, що до ОСОБА_1 зі сторони працівників поліції було необ`єктивне ставлення. Ніяких доказів про порушення законодавства працівниками поліції (висновок службового розслідування, оскарження дій, рішення суду, тощо) матеріали справи не містять та останнім суду не надано.

Керуючись ст.33 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, відомості про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що обтяжують та пом`якшують відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення в ході судового розгляду не встановлено.

Відповідно до ч.1 ст.35 КУпАП обставиною, що обтяжує відповідальність ОСОБА_1 , суд визнає вчинення правопорушення за інших надзвичайних обставин, якими є введення на території України воєнного стану.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягується до адміністративної відповідальності, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.1КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є, зокрема, охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частиною 1 ст.6 КУпАП передбачено, що органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, громадські організації, трудові колективи розробляють і здійснюють заходи, спрямовані на запобігання адміністративним правопорушенням, виявлення й усунення причин та умов, які сприяють їх вчиненню, на виховання громадян у дусі високої свідомості і дисципліни, суворого додержання законів України.

Правопорушення, вчинене ОСОБА_1 є умисною, суспільно небезпечною дією, зважаючи на конкретні обставини справи.

При ухваленні рішення у справі суддя враховує обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, та бере до уваги, що порушення допущене ОСОБА_1 є грубим. Тому, для запобігання вчиненню нових правопорушень та виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, необхідно накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції статті Закону у виді адміністративного арешту на строк десять діб.

В матеріалах справи наявні докази того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору (УБД), а відтак, судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення з нього не стягується.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.33, 40-1, ч.1 ст.173-2 КУпАП, Закону України «Про судовий збір», суддя

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та притягнути до адміністративної відповідальності у вигляді 10 (десяти) діб адміністративного арешту.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається через Московський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя А.М. Задорожна