Справа № 583/4930/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року м. Охтирка

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Семенова О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка адміністративний матеріал, що надійшов від Державної податкової служби України ГУ ДПС у Сумській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Охтирським МРВ УМВС України в Сумській області 26 жовтня 1998 року, рнокпп НОМЕР_2 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

УСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 580/18-28-07-06 від 16 вересня 2024 року ОСОБА_1 10 вересня 2024 року при проведенні фактичної перевірки кафетерію за адресою: АДРЕСА_2 , фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , вчинив порушення обліку товарних запасів, встановленого законодавством, у формі ведення обліку товарних запасів не відображено видаткову накладну на придбання товару на загальну суму 1739,27 грн, яка підтверджує облік та походження товару, що на момент перевірки знаходиться у місці продажу магазині /сума не облікованого товару склала 1739, 27 грн/, чим порушив вимоги пункту 12 статті 3 Закону України № 265/95-ВР від 06 липня 1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями), та вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не прибув, будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду протоколу.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 268 КУпАП суддя вважає за можливо провести судовий розгляд без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суддя, проаналізувавши матеріали справи, дослідивши додані до протоколу письмові докази, дійшла висновку, що провадження в справі підлягає закриттю, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП до адміністративної відповідальності за вчинення порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг притягуються особи, які здійснюють розрахункові операції і посадові особи.

При дослідженні протоколу про адміністративне правопорушення № 580/18-28-07-06 від 16 вересня 2024 року не можливо встановити яку посаду займає ОСОБА_1 , так як ці відомості в ньому не зазначені. Інспектором вказано, що він є представником ФОП ОСОБА_2 , довіреною особою.

В адміністративному матеріалі є акт фактичної перевірки від 11 вересня 2024 року та нотаріально посвідчена довіреність від 15 вересня 2022 року, видана ОСОБА_2 . ОСОБА_1 представляти її інтереси в усіх державних і недержавних установах і т.д. для цього він має право: подавати від її імені заяви та інші документи, підписувати їх, отримувати документи, знайомитися з матеріалами судових справ, знімати з них копії, подавати на реєстрацію документи, вчиняти інші дії, встановлені законодавством України. Довіреність надана на строк 3 роки / а.с. 4-7/.

Таким чином ОСОБА_1 не є посадовою особою, так як відсутній наказ про призначення його на керівну посаду, а також не є особою, яка здійснює розрахункові операції. Довіреність не надає йому права займатися господарською діяльністю замість ФОП ОСОБА_2 . Тому протокол про адміністративне правопорушення складений на особу, яка не підлягає притягнення до адміністративної відповідальності.

Крім того, уряд України у справі «Надточій проти України» № 7460/03 від 15 травня 2008 року визнав, що КУпАП має карний кримінально-правовий характер /п. 21 рішення Європейського суду з прав людини у вказаній справі/, а тому процесуальні норми КУпАП кореспондуються з процесуальними нормами КПК України.

Відповідно до ст. 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийняття процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути допустимим доказом, так як складений з порушенням норм КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п.43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії. Згідно із статтею 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Цей принцип презумпції невинуватості узгоджується з положенням Європейської конвенції з прав людини, визначеними ч. 2 ст. 6, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Таким чином, суддя дійшла висновку, що в судовому засіданні не було встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, тому він не підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст. 155-1 , ст.ст. 247, 251, 252, 268, 271, 280, 283, 287-289 КУпАП,

УХВАЛИЛА:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання у 10-денний строк з дня її проголошення апеляції до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд.

Постанова набуває чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області О.С. Семенова