Провадження № 3/679/534/2024
Справа № 679/936/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2024 року м. Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., за участю особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого науковим співробітником Державного науково-технічного центру з ядерної та радіаційної безпеки,

за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

29.04.2024 близько 14 години 48 хвилин в громадському місці по вул. Шевченка, 26 у м.Нетішин, Шепетівського району, Хмельницької області, ОСОБА_1 кинув пластиковою плашкою в ОСОБА_2 , яка перебувала біля службового входу магазину «Наш Край», чим вчинив дрібне хуліганство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані ст. 173 КУпАП.

Особа яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав. Пояснив, що конфлікт виник між ним та охоронцем магазину після зауваження з приводу куріння в громадському місці. Протиправних дій щодо ОСОБА_2 не вчиняв. Не заперечує що жбурнув пляшку в сторону чоловіка, який стояв поряд із нею, однак, пляшка влучила в жінку.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що разом з чоловіком працює у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що по вул. Шевченка, 26 у м.Нетішин, Шепетівського району, Хмельницької області. 29.04.2024 вона разом з чоловіком палили біля службового входу магазину. В цей час повз проходив ОСОБА_1 який почав виражатися нецензурною лайкою, після чого жбурнув пляшку, яка влучила у неї та відлетіла на газон.

Згідно з ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 Постанови № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, об`єктивно підтверджується сукупністю доказів, які були досліджені під час судового розгляду, а саме:

даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 237394 від 07.05.2024, в якому зафіксовано обставини вчинення правопорушення;

рапорту інспектора-чергового ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Косік А. від 29.04.2024, відповідно до якого 29.04.2024 о 17 годині 05 хвилин до ПОГ СВГ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області надійшло звернення ОСОБА_2 про те, що близько 14 години 48 хвилин по АДРЕСА_2 невідомий чоловік з хуліганських мотивів кинув по ній та її чоловіку пляшкою;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 29.04.2024 та її усними пояснення в судовому засідання, які є аналогічними та послідовними;

долученим до протоколу відеозаписом з камери спостереження магазину на якому зафіксовано як в бік чоловіка та жінки ( ОСОБА_2 ), що перебувають біля службового входу приміщення магазину, летить пляшка та влучає у жінку, від удару пляшка відлітає та падає на газон поряд. В цей час ОСОБА_1 підбігає до кущів піднімає пляшку та прицільно жбурляє її в чоловіка, який стоїть біля службового входу магазину, після чого конфлікт між ними загострюється.

Аналіз досліджених доказів дає суду підстави дійти висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним 29.04.2024 дрібного хуліганства, а його дії органами Національної поліції України вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, що не має ознак кримінально караного хуліганства.

До пояснень ОСОБА_1 в частині того, що конфлікт виник між ним та іншим чоловіком, а не ОСОБА_2 , суд ставиться критично, оскільки такі не спростовують факту вчинення ним хуліганських дій направлених на порушення громадського порядку. Той факт, що ОСОБА_2 та її чоловік палили у громадському місці, не може бути виправданням протиправних дій ОСОБА_1 .

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

При накладенні адміністративного стягнення суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який раніше до адміністративної відповідальності не притягався, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність за скоєне, та вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення в межах нижньої межі санкції ст.173 КУпАП.

Відповідно до 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір у розмірі 0,2 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Отже, з ОСОБА_1 в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у визначеному законом розмірі.

Керуючись ст. 173 КУпАП, ст.ст. 7, 9, 23, 34-35, 40-1, 283 - 285, 287 - 289 КУпАП, ст.4 ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк із дня її винесення до Хмельницького апеляційного суду через Нетішинський міський суд Хмельницької області.

Суддя Р.М. Стасюк