Справа № 358/627/24 Провадження № 3/358/413/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Тітов М.Б., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 2 Обухівського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Добре Баштанського району Миколаївської області, місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , пенсіонера, паспорт № НОМЕР_1 , виданий 14.04.2021, орган, що видав: 1836, РНОКПП: НОМЕР_2 ,

за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

12 квітня 2024 року о 18 годині 00 хвилин ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався на адресу працівників поліції та інших громадян нецензурними словами, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину у вчиненні дрібного хуліганства визнав і щиро покаявся у вчиненому.

Згідно положень ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При вирішенні даної справи суд враховує роз`яснення Пленуму ВСУ, викладені у Постанові від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», у п. 3, зазначено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто висловлювання образ та нецензурна лайка в громадському місці, що порушує громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 підтверджується зібраними та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 475979 від 12 квітня 2024 року; копією рапорту працівника поліції про реєстрацію заяви про вчинення правопорушення в ЄО за № 1194 від 12.04.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 12.04.2024, а також усними поясненнями ОСОБА_1 , наданими в судовому засіданні.

Згідно ст. 34 КУпАП обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинені адміністративні правопорушення, є його щире каяття.

Згідно ст. 35 КУпАП обставини, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, не встановлені.

При призначенні виду та міри адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, його ставлення до вчиненого, майновий стан порушника, а тому вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт на строк сорок годин, що передбачено санкцією ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

У відповідності до вимог п.5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір, в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Згідно ч. 4 ст. 15 ЗУ «Про виконавче провадження» за рішеннями про стягнення в дохід держави коштів або вчинення інших дій на користь чи в інтересах держави, прийнятими у справах про адміністративні правопорушення, та за рішеннями, прийнятими у кримінальних провадженнях, стягувачем виступає державний орган, який прийняв відповідне рішення або за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення. За рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

У зв`язку з наведеним з ОСОБА_1 на користь Державної судової адміністрації України слід стягнути судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Керуючись ст.ст. 33, 173, 252, 280, 283, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт на строк 40 (сорок) годин.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 14.04.2021, орган, що видав: 1836, РНОКПП: НОМЕР_2 , на користь Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (Стягувач: Державна судова адміністрація України, вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026001; код класифікації доходів бюджету - 22030106).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена порушником, його представником чи захисником, потерпілим або його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Богуславський районний суд Київської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов