Справа № 331/1788/24
Провадження № 3/331/851/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року місто Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області за протоком серії ВАВ №904642 від 16.03.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця м. Запоріжжя, тимчасово не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ 904642 від 16.03.2024 рок у- 15.03.2024 року у гр. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою м. Запоріжжя, вул. Фортечна, буд. 4 приблизно о18-50 годин стався конфлікт з гр. ОСОБА_2 та у ході конфлікту ОСОБА_1 дістав з карману маленький ніж та словами почав погрожувати цим ножем ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Згідно протоколу дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засідання ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого с. 173 КУпАП не визнав. Пояснив, що в той день він йшов додому та побачив чоловіка, котрий зривав зі стовпів оголошення, на що ОСОБА_1 зробив йому зауваження та почав підіймати ці оголошення з землі. Потім стався сам словесний конфлікт із ОСОБА_2 .. Вказав, що в нього був із собою маленький ніж, котрий він дістав з кишені,після того, як ОСОБА_2 кинув у нього картонне оголошення, адже перелякався ОСОБА_2 , котрий був більший за нього та агресивно налаштований. Ножем не погрожував, просто хотів піти.

ОСОБА_2 не заперечував виниклого конфлікту між ним та ОСОБА_1 , пояснив, що мав словесний конфлікт із останнім, на фоні того, що ОСОБА_2 зривав оголошення. Вказав, що ОСОБА_1 йому погрожував

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , дослідивши протокол та додані до нього матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вказані дії складають об`єктивну сторону даного правопорушення.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів.

Таким чином, під громадськими місцями слід розуміти будь-які публічно доступні місця, де є скупчення людей.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору тощо. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

При цьому, закон не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст.245,280 КУпАП повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Конфліктне зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Стаття 173 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності саме за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а конфлікт не є дрібним хуліганством.

Судом було досліджено

-Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 16.03.2024 відібране від ОСОБА_2 , який вказував на те, що 15.03.2024 року о 18-50 годин за адресою: АДРЕСА_3 у нього стався конфлікт з невідомим йому громадянином, який в ході конфлікту почав погрожувати йому ножем;

-Письмові пояснення ОСОБА_1 , які тотожні тим, які він надав в судовому засіданні;

-Письмові пояснення ОСОБА_2 , які тотожні тим, які він надав в судовому засіданні;

-рапорт помічника чергового відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , відповідно до якого зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що за адресою вул. Шкільна, на перехресті вул. Шкільна та вул. Фортечна, біля магазину «Сільпо» невідомий чоловік погрожував ножем.

Поясненнями особи, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності встановлено, що він дістав ніж, оскільки вважав, що потерпілий становить для нього загрозу, а не з мотивів задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом погрози. Доказів, які могли б спростувати ці пояснення до матеріалів справи не додано та під час розгляду провадження не здобуто.

Таким чином, наявність у діях ОСОБА_1 суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення не підтверджена.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно приписівст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. ст.173 КУпАП підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП- закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

Суддя Д.М. Кольц