Справа № 699/1763/24
Номер провадження № 3/699/919/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючу, РНОКПП НОМЕР_1 , інші дані суду не відомі,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області з Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 29.10.2024 серії ВАВ № 229158 (далі протокол).

З протоколу вбачається, що 08.09.2024 гр ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, в якому виклала фото гр ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого образила нецензурними словами на публічну мережу, чим порушила спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Потерпілим зазначено ОСОБА_2 .

Адміністративний матеріал крім протоколу та його копії містить такі документи:

- копію рапорту ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області від 03.10.2024 щодо події ЄО № 6382, за змістом якого 03.10.2024 о 16.06 год за адресою: АДРЕСА_2 , із заявою звернувся ОСОБА_2 про те, що 28.09.2024 сусідка ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, у якому виклала фото заявника без його згоди. Даний пост принижує честь і гідність заявника;

- копію протоколу прийняття заяви у ОСОБА_2 про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 03.10.2024, за змістом якого 28.09.2024 його сусідка ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , виклала в мережу інтернет, а саме в «ТікТок», допис, у якому виклала фото заявника без його згоди. А також даний допис принижує честь і гідність заявника;

- копію письмових пояснень ОСОБА_1 , з яких вбачається, що протягом шести місяців 2024 року її сусіди та жителі будинку, у якому вона проживає у АДРЕСА_2 , постійно намагаються щось спровокувати, цькують її, маніпулюють, не дотримуються сусідської етики. Тому вона просить розглянути її заяву та видати судовий припис щодо сусідів, щоб забезпечити її особисту безпеку та громадський порядок;

- копію письмових пояснень ОСОБА_2 , за змістом яких його сусідка ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 та з якою у нього вже тривалий час неприязні відносини, виклала в мережу інтернет, а саме в застосунок «ТікТок», його фото без дозволу. На цьому фото вона виклала допис, у якому ображала ОСОБА_2 нецензурною лайкою та принижували його честь і гідність. Після даного допису ОСОБА_1 виклала ще три дописи, у яких ображала не тільки ОСОБА_2 , а і його дружину та неповнолітніх дітей. Можливо ОСОБА_1 виклала більше дописів, але на даний час вона заблокувала ОСОБА_2 доступ до її сторінки. Як доказ приниження його честі і гідності ОСОБА_2 додав до матеріалів провадження флеш-носій із записаними на ньому фото та відео;

- роздруківки скріншотів постів користувача Tetiana Polishchuk із зображенням ОСОБА_2 та образливими дописами. Під дописами маються також образливі коментарі глядачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

ОСОБА_1 у судовому засіданні підтвердила, що дійсно розмістила в мережі ТікТок, на своїй сторінці в Телеграм та Інстаграм, пости з образливими висловлювання щодо ОСОБА_2 та його дітей. Проте зазначила, що змушена була так вчинити з метою самозахисту, оскільки сусіди постійно та безпричинно цькують її та навчають цьому своїх дітей. Раніше вона проходила повз сусідів мовчки, але вони все одно чіпляються до неї. ОСОБА_2 та його діти, які негативно налаштовані щодо неї, також постійно ображають ОСОБА_1 Поліція належним чином не реагує на її звернння щодо здійснення її захисту. Тому щоб запобігти подальшому порушенню її прав та привернути увагу громадськості, вона керуючись правом на свободу думки, що зазначене у ст. 34 Конституції України, викладала фото та відео ОСОБА_2 і його дітей. Під цими відео містяться образливі коментарі щодо ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 повідомила, що станом на дату розгляду справи її відео в мережі ТікТок набрало близько 900 тисяч переглядів. Ураховуючи, що право на свободу думки та вільне вираження своїх поглядів закріплено в Конституції України, ОСОБА_1 вважає свої дії допустимими, з огляду на що просила закрити провадження у цій справі стосовно неї за відсутністю складу інкримінованого правопорушення.

Щодо зазначених подій ОСОБА_1 подала до справи письмові пояснення, за змістом яких вважає свої дії виправданими поведінкою ОСОБА_2 .

Крім того, ОСОБА_1 звернулася до суду з проханням порушити кримінальну справу стосовно систематичного цькування її сусідами, оскільки в поліції за її заявами кримінальне провадження не реєструють.

За клопотанням ОСОБА_1 у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_3 .

Інших клопотань від ОСОБА_1 , зокрема щодо залучення захисника, до матеріалів справи не надходило. На початку розгляду справи ОСОБА_1 повідомила, що послуг захисника не потребує.

Потерпілий ОСОБА_2 у судовому засіданні підтвердив обставини, викладені у протоколі. Пояснив, що на опублікованому ОСОБА_1 відеозаписі він нібито б`є дитину, яка фактично просто підійшла під руку ОСОБА_2 . Відео не містить суті конфлікту, який відбувався між ним і ОСОБА_1 , зроблене у певний момент, імовірно для підписників.

На підтвердження образливих висловлювань в інтернеті ОСОБА_2 долучив до матеріалів справи скріншоти розміщених ОСОБА_1 дописів в електронному варіанті. Крім того, він надав відеозапис інциденту з дитиною. Звернув увагу, що під час цієї події поряд перебували батько і мати дитини, які теж бачили, що дитину він не бив. Більше того, мати цієї дитини на власний телефон записувала розміву між ним та ОСОБА_4 , і на записі видно, що дитині шкода не була завдана.

Водночас, під дописами ОСОБА_1 глядачі писати негативні, образливі коментарі щодо нього. Все це побачили його сусіди, знайомі та родичі. Також бачили діти та їхні однолітки та однокласники. Останні почали насміхатися з дітей ОСОБА_2 Молодша донька (9 років) відмовлялася ходити до школи через це. Усе це принизило честь і гідність ОСОБА_2 .

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , яка є матір`ю ОСОБА_1 , пояснила, що її донька виклала в інтернет указані дописи через довгий моральний тиск стосовно неї, на який не реагує поліція. При цьому, протокол було складено лише стосовно ОСОБА_1 . Також свідок зазначила, що її донька скористалася правом на висловлення думки, при цьому визнала, що дочка виявила невихованість тим, що використуовувала образливі слова.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство може виражатися у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

З розвитком інтернет ресурсів та соціальних мереж, а також його активним наповненням користувачами, очевидно, що образливі вислови в соціальних мережах, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зокрема окремих, можуть становити склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Щодо пояснень ОСОБА_1 слід зазначити, що відповідно до ст. 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Водночас, статтею 32 Конституції України установлено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Відповідно до офіційного тлумачення положення частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України, зазначеного в Рішенні Конституційного Суду № 2-рп/2012 від 20.01.2012:

- інформацією про особисте та сімейне життя особи є будь-які відомості та/або дані про відносини немайнового та майнового характеру, обставини, події, стосунки тощо, пов`язані з особою та членами її сім`ї, за винятком передбаченої законами інформації, що стосується здійснення особою, яка займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Така інформація про особу є конфіденційною;

- збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами є втручанням в її особисте та сімейне життя. Таке втручання допускається винятково у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

З огляду на вказане, свобода думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань певної особи закінчується там, де починається простір іншої особи, зокрема її честь та гідність.

Як зазначила ОСОБА_1 її пости щодо ОСОБА_2 , які містять образливі вислови стосовно нього, переглянуло близько 900 тисяч користувачів мережі ТікТок. Дописи ОСОБА_1 є явно образливими. Крім того, ці дописи містять низку негативних та образливих коментарів щодо ОСОБА_2 , які в подальшому також коментувала і ОСОБА_1 , Указане свідчить, що образливий і явно несправедливий допис ОСОБА_1 отримав увагу громадськості.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 , суд дійшов висновку, що 28.09.2024 гр ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, в якому виклала фото гр ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого образила нецензурними словами на публічну мережу, чим порушила спокій громадянина ОСОБА_2 , тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 підтверджена належними, допустимими та достатніми доказами, а саме протоколом, письмовими та наданими у судовому засіданні поясненнями ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується; роздруківками скріншотів дописів.

З огляду на викладене ОСОБА_1 підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Санкція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність у виді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до положень ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, матеріали, що характеризують особу, яка притягається до відповідальності, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують її відповідальність.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність, судом не встановлено.

Ураховуючи характер скоєного, особу правопорушника, ступінь вини, суд дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119,00 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Щодо прохання ОСОБА_1 до суду порушити кримінальну справу стосовно систематичного цькування її сусідами їй роз`яснено, що відповідно до положень ст. 214 КПК України, внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відноситься до виключних повноважень слідчого, дізнавача та прокурора.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 40-1, 173, 266, 268, 276-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючу, РНОКПП НОМЕР_1 , інші дані суду не відомі визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119,00 (сто дев`ятнадцять) грн.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше п`ятнадцяти днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк, штраф підлягає стягненню у примусовому порядку у подвійному розмірі.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь державного бюджету судовий збір у сумі 605,60 (шістсот п`ять грн. 60 коп.) грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом десяти днів з дня винесення даної постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Літвінова Г.М.