Дата документу 12.11.2024
Справа № 334/6807/24
Провадження № 3/334/2949/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління патрульної поліції в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

21 серпня 2024 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії АА №087232 від 03.08.2024 року).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №087232 від 03.08.2024 року, 03.08.2024 року о 16-58 годині за адресою: АДРЕСА_2 , на зупинці громадського транспорту, громадянин ОСОБА_1 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, виражався нецензурною лайкою в бік людей та працівників поліції і погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушував громадський порядок, людську гідність та громадську мораль, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

В судові засідання, призначені на 22.08.2024 року, 18.09.2024 року, 09.10.2024 року, 29.10.2024 року, 12.11.2024 року ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином та завчасно повідомленим про дату, час та місце судового засідання, про що свідчать конверти, які повернулися на адресу суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Постановою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 09.10.2024 року застосовано примусовий привід до ОСОБА_1 в судове засідання на 29.10.2024 року о 14-30 годині. Вказана постанова направлена до Управління патрульної поліції в Запорізькій області для виконання.

06.11.2024 року від Управління патрульної поліції в Запорізькій області надійшов рапорт поліцейського взводу 2 роти 1 батальйону 3 УПП в Запорізькій області ДПП сержанта поліції В. Коверніка про неможливість виконання приводу, оскільки за зазначеною у постанові адресою двері ніхто не відчинив, сусіди пояснили, що ані ОСОБА_1 , ані схожих на нього чоловіків, поруч із ними не проживає.

Суд враховує те, що рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" доставляються відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а згідно п.991 згаданих Правил рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що правопорушення скоєне 03.08.2024 року.

Згідно ч.2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Під час розгляду справи суд враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

КУпАП чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії.

Дана норма є імперативною і не передбачає обов`язку суду визначати питання винності чи невинності особи оскільки по своїй суті є формою відмови держави від юридичного переслідування особи за вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно змісту рішення Європейського суду з прав людини у справі «Грабчук проти України» від 26 вересня 2006 року у разі закриття провадження по справі з нереабілітуючих обставин, питання про доведеність вини особи не вирішується.

07.11.2017 року Наукова-консультативна рада (надалі - НКР) при Вищому адміністративному суді України (надалі - ВАСУ) за аналізом судової практики встановила неоднаковий підхід судів до вирішення питання щодо встановлення вини особи під час закриття провадження про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

НКР при ВАСУ зазначила, що зі змісту норм статей 247, 38КУпАП закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; закінчення встановленого законом двомісячного строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення).

В узагальненому науково-консультативному висновку НКР зазначила, що пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

За логічним тлумаченням абзацу першого статті 247 КУпАП встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

НКР дійшла висновку, що поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями.

Прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Норми ст. 284 КУпАП містять вичерпний перелік постанов, які суд виносить за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Зазначеними положеннями КУпАП передбачено, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії.

З урахуванням системного аналізу зазначених вище норм, приймаючи до уваги, що на час розгляду справи сплинув строк накладення адміністративного стягнення, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП.

Частиною 1 статті 40-1 КУпАП передбачено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення. Оскільки провадження у справі підлягає закриттю, тому судовий збір не стягується.

Керуючись ст. 38,247,284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП, - закрити, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі в 10 денний строк з дня її винесення апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Коломаренко К. А.