Справа № 206/2334/24
Провадження № 3/206/1052/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., при секретареві Глущенко Н.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

за участю:

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника-адвоката Гончарова М.С.,

потерпілої ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

15 травня 2024 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 .

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 29 квітня 2024 року о 12 годині 30 хвилин ОСОБА_1 , в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що проживає у малосімейці, а ОСОБА_2 її сусідка, з якою у них виник конфлікт, який триває близько 10 років. ОСОБА_2 постійно наголошує їй про те, що вона тут проживати не буде, розсипає сіль, розкидає сміття, а цього разу розбила скло, яке знаходилось у неї в коридорі, про що вона дізналась від свого чоловіка. 29 квітня 2024 року вона не бачила ОСОБА_2 до моменту приїзду за її викликом працівників поліції.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Звернув увагу на те, що ОСОБА_1 перебуває на випробувальному терміні у зв`язку з її звільненням від відбування покарання, а тому остання не стала б провокувати сварку із ОСОБА_2 . Вважає, що ОСОБА_2 оговорює ОСОБА_1 з мотивів власних неприязних стосунків до неї. Зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення складено із порушенням строку на його складання, свідки події відсутні, а матеріали справи не містять достатньої кількості доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 дійсно висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 . З письмових пояснень ОСОБА_1 , що долучені до матеріалів справи, неможливо встановити хто саме і за яких обставин їх відібрав, даних про посадову особу не зазначено.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що знаходячись у квартирі, вона почула гучний стук у двері, а коли вийшла з квартири, то побачила ОСОБА_1 у неадекватному стані, яка зайшла до ліфту та поїхала. Вона, образившись на неї, розкидала її речі, що знаходились у коридорі та викликала поліцію. ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою у її бік, як до приїзду поліції так і після.

Згідно з абз. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до абз. 1, 2 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушеннями, поясненнями свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до абз. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Так, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №217207 складено 06 травня 2024 року з приводу вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, яке відбулось 29 квітня 2024 року.

Водночас із цим, в матеріалах справи міститься витяг з АРМ 102 про обставини події № 125280823 «Хуліганство» від 29 квітня 2024 року, де заявником зазначена ОСОБА_2 , яка повідомила на лінію «102» про обставини правопорушення, а також містяться її письмові пояснення та заява датовані 29 квітня 2024 року, які були відібрані співробітником поліції.

У своїй заяві ОСОБА_2 зазначила, що просить притягти до відповідальності її сусідку ОСОБА_1 за погрозу фізичною розправи та вираження нецензурною лайкою в її бік.

У письмових поясненнях ОСОБА_2 зазначила, що сусіди з квартири АДРЕСА_3 постійно погрожують їй фізичною розправою та висловлюється нецензурною лайкою в її бік. ОСОБА_1 постійно перебуває в стані сп`яніння та не виконує батьківські обов`язки, постійно стукає в двері.

Разом з тим, матеріали справи не містять відомостей про те, чому протокол про адміністративне правопорушення складено значно пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, оскільки ОСОБА_2 у своїй заяві чітко зазначила, кого вона просить притягти до відповідальності.

Крім того, суд погоджується з доводами захисника ОСОБА_3 про те, що письмові пояснення ОСОБА_1 відібрані з порушенням, оскільки останні зафіксовані на заздалегідь виготовленому бланку на ім`я начальника ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Кабаненко М., але при цьому не містять даних ким саме вони були відібрані.

Суд звертає увагу на те, що диспозицією ст. 173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_1 передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (див. з цього питання постанову ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 217207 від 06 травня 2024 року не вказано мотивів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, адже хуліганські дії характеризуються, насамперед, своєю умисною формою, змістом тих мотивів, котрими керувався винний, обстановкою, в якій вони відбувалися, тривалістю, не вказано прізвища та адреси свідків.

Суд приймає до уваги, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 має місце конфлікт, через який у них склалися неприязні особисті стосунки, які мають місце протягом тривалого часу.

Докази, що було порушено громадський порядок та спокій інших громадян відсутні.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в статті 62 Конституції України.

Крім того, як випливає з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Так, ККС ВС в постанові у справі № 127/30388/19 від 08 червня 2021 року висловив правову позицію, відповідно до якої, якщо обвинувачений спричинив дії під час конфлікту, що виник з особистих спонукань та відбувся не в громадському місці, то в його діях відсутній склад хуліганства.

Дії обвинуваченого кваліфікують як хуліганство лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян з мотивів явної неповаги до суспільства.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 221, 247, 251, 252, 280, 283-287, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочате відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Головуючий суддя Р.О. Кушнірчук