ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1680/24 Справа № 202/4461/24 Суддя у 1-й інстанції - Кухтін Г. О. Суддя у 2-й інстанції - Мудрецький Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді: Мудрецького Р.В., за участю: особи, яку притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 , захисника Саєнка І.М., переглянувши апеляційну скаргу захисника Саєнко І.М., на постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 червня 2024 року, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою суду від 04 червня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту на пятнадцять діб., і стягнуто судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп.

Районним судом встановлено, що 07 березня 2024 року у відношенні ОСОБА_1 працівниками поліції складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАД № 383611, в якому зафіксовано, що 07 березня 2024 року 19 годині 10 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: м.Дніпро, вул. Осіння, 6, в приміщенні відділу поліції № 2 виражався нецензурною лайкою та не звертав уваги на зауваження чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати постанову та закрити провадження.

Вимоги апеляційної скарги обгрунтовані тим, що ОСОБА_1 безпідставно затримали працівники поліції та доставили до відділення поліції де тримали майже сім годин. При цьому ОСОБА_1 просив пред`явити працівникам поліції посвідчення, чого не було зроблено. У відділенні поліції протокол не складався, про документ ОСОБА_1 дізнався лише отримавши СМС повідомлення із суду, чим порушено право на захист. В подальшому захисник подав клопотання про перенесення справи у якому суд необґрунтовано відмовив. Захисник вказує, що до протоколу не долучено доказів, які б підтверджували вчинення правопорушення. Також, стягнення накладено з порушенням строку.

В апеляційному суді захисник та ОСОБА_1 підтримали вимоги апеляційної скарги.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників перегляду, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод (Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам судочинства, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, повазі до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і в доведеності перед судом їх переконливості.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суд першої інстанції послався на дані протоколу про адміністративне правопорушення.

В той же час, в апеляційному суді ОСОБА_1 пояснив, що ніяких хуліганських дій не вчиняв, а його доставили у відділення поліції де протримали близько семи годин. Він вимагав увімкнути працівникам поліції камери чого не було зроблено. Протокол складено без його участі.

Апеляційний суд зазначає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. (ч.2 ст. 251 КУпАП.

Матеріали провадження не містять об`єктивних належних доказів, які б доводили зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення і в судовому рішенні факти та події.

Протокол про адміністративне правопорушення за правовим змістом є фактично обвинуваченням, яке підлягає доведенню, а тому без інших доказів не може бути доказом у справі про адміністративне правопорушення.

В матеріалах справи крім протоколу про адміністративне правопорушення відсутні докази вчинення хуліганських дій ОСОБА_1 .

Таким чином, апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги захисника про те, що працівниками поліції було допущено неповноту збору доказів, які б підтвердили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є недоведеним, а висновок суду про винуватість останньої є безпідставним, таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, наявним доказам та зазначеним вимогам закону.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги підлягають задоволенню, а постанова суду першої інстанції скасуванню, із закриттям провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника Саєнка І.М. задовольнити.

Постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 червня 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту на пятнадцять діб., і стягнуто судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп. скасувати.

Закрити провадження стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Р.В.Мудрецький