Справа № 283/2052/24
Провадження №3/283/1225/2024
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

03 жовтня 2024 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Тимошенко А.О., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу та зареєстровану по АДРЕСА_1 , непрацюючу

- за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД за № 111676 від 22.08.2024 ОСОБА_1 08 серпня 2024 року близько 18 год. 10 хв. по АДРЕСА_2 , виражалась нецензурною лайкою та погрожувала ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в суді пояснила, що 08.08.2024 року ніяких вищевказаних дій вона не вчиняла, між нею та ОСОБА_2 тривалий час уже існують неприязні відносини на особистому ґрунті.

ОСОБА_2 в суді пояснила, що 08.08.2024 року її сусідка ОСОБА_1 , з якою у неї тривалий час неприязні відносини на особистому ґрунті, ображала її словами нецензурної лайки та принижувала її гідність.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу, дослідивши письмові матеріали справи: протокол про адміністративне правопорушення ВАД № 111676 від 22.08.2024 (а. с. 2), письмові пояснення: ОСОБА_2 (а. с. 3), ОСОБА_1 (а. с. 4), ОСОБА_3 (а. с. 7), рапорт начальника СП ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 20.09.2024 про відсутність відеозапису події (а. с. 6), суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченогост.173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченогост.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Фактичні обставини справи свідчать, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час існують неприязні стосунки на особистому рівні. Тобто ці обставини виключають умисел на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян. Зокрема, сварка через неприязні відносини при певних обставинах не є хуліганськими діями.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Суд вважає, що вина громадянина ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не може ґрунтуватись на досліджених в судовому засіданні доказах. Представлені в протоколі серії ВАД № 111676 від 22 серпня 2024 року та інших матеріалах справи про адміністративне правопорушення докази, які б підтверджували вину ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є недостатніми та не допустимими для визнання її винною у вчиненні вказаного правопорушення, оскільки відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, в той час як досліджені матеріали справи та допитані в судовому засіданні особи вказують на наявність сварки.

Тобто для кваліфікації дій особи за ст.173 КУпАП, необхідна наявність в цих діях хуліганського мотиву, а саме дії мають здійснюватися безпричинно і за відсутності особистих неприязних стосунків та спонукань.

Суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 хуліганських дій не вчиняла і громадського порядку не порушувала. Конфлікт, який виник між нею і ОСОБА_2 08 серпня 2024 року виник на особистому підґрунті та був зумовлений триваючим конфліктом між собою, а не з хуліганських мотивів.

Наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Доказів, що був порушений громадській порядок і спокій громадян матеріали справи не містять. Усі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому справа підлягає закриттю через відсутність в діях ОСОБА_1 хуліганського мотиву і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247 ч.1 п.1, 283, 284 ч.1 п.3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: А. О. Тимошенко