ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/5059/24

провадження № 3/0285/3213/24

07 жовтня 2024 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О. О.,

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов

від Звягельського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області

за ч.2 ст.187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, українця,

який проживає по АДРЕСА_1 ,

який не працює,

ВСТАНОВИЛА:

З протоколів, що надійшли до суду 01.10.2024, слідує, що ОСОБА_1 09.09.2024 та 16.09.2024, впродовж дня, не з`явився на реєстрацію до Звягельського районного відділу поліції, чим порушив правила адміністративного нагляду, а саме п.4 обмежень, встановлених ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 26.04.2024.

Статтею 36 КУпАП визначено, що якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи те, що відносно ОСОБА_1 складено 2 протоколи за порушення що посягають на встановлений порядок управління, які взаємопов`язані, вважаю за можливе об`єднати їх в одне провадження, оскільки спільний розгляд буде доцільним та дозволить більш повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи. Це відповідатиме принципу процесуальної економії та виключить можливість винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Розглянувши адміністративний матеріал, приходжу наступного висновку.

Адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Одним із завдань КУпАП є охорона прав і свобод громадян; ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративний нагляд це система тимчасових примусових профілактичних заходів спостереження і контролю за поведінкою окремих осіб, звільнених з місць позбавлення волі, що здійснюються органами внутрішніх справ та встановлюється з метою запобігання вчиненню вказаними особами злочинів, здійснення виховного впливу на них (Закон України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі»).

Статтею 187 КУпАП, зокрема другою її частиною, передбачено відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Встановлено, що у підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому порушення, до матеріалів справи, окрім самих протоколів серії ВАД №086271 від 20.09.2024, ВАД №086272 та рапортів про опрацювання повідомлень, отриманих на службу 102 від 13.09.2024 та 20.09.2024, не додано жодних інших доказів, передбачених ст.251 КУпАП.

Разом з тим, протокол є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Обставини, зазначені у протоколі, повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні. Відтак, протокол не є доказом вини особи у вчиненні порушення.

Те ж саме стосується і рапорту поліцейського, який також не може слугувати однозначним та беззаперечним доказом винуватості особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, а лише відображає висновок посадової особи органу поліції за результатами проведеної перевірки.

Довідка з виправної колонії, анкета та характеристика підтверджують особу ОСОБА_1 та його статус як особи, звільненої з місць позбавлення волі, і не є безумовним свідченням порушення ним правил адміністративного нагляду.

Посадовою особою, яка складала матеріали відносно ОСОБА_1 , порушено алгоритм дій при документуванні адміністративного правопорушення, які визначаються Законами України «Про Національну поліцію», «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі», Інструкцією про порядок організації здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі, №1303/203 від 04.11.2003.

Обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, тобто таких, що не залишають місце сумнівам.

При наявності певної неповноти чи суперечностей, суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді.

У цій справі не дотримано двох основних вимог кримінального судочинства: (1) вина обвинуваченого має бути доведена поза розумним сумнівом; (2) будь-які сумніви в надійності доказів мають тлумачитися на користь обвинуваченого, а не обвинувачення (принцип in dubio pro reo).

Принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення (п.1 ст.247 КУпАП).

Встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказує на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.9, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Справу №285/5059/24 (провадження №3/0285/3213/24) про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.187 КУпАП об`єднати зі справою №285/5061/24 про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.2 ст.187 КУпАП,

присвоївши справі №285/5059/24 (провадження №3/0285/3213/24).

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.187 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя О. О. Літвин