Справа № 147/1391/24
Провадження № 3/147/588/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року с-ще Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Борейко О. Г. , розглянувши матеріали, що надійшли з Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, працюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

10 жовтня 2024 року о 07 годині на р. Берладинка в межах с. Козинці Гайсинського району Вінницької області гр. ОСОБА_1 здійснював лов риби забороненим сітним знаряддям лову, а саме: зяберною сіткою із ліски в кількості 1 шт. В результаті чого виловив цінні види риби: карась сріблястий 35 екз; судак 1 екз загальною вагою 5,5 кг. Чим наніс збитки рибному господарству України на суму 58922 грн, що є порушенням статтей п.п. 1 п. 1 розд. 4 Правил любительського рибальства, ст. 27, 52-1 ЗУ «Про тваринний світ», за що передбачено відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

З метою розгляду справи судове засідання призначено на 11:00 годину 08.11.2024.

08.11.2024 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Клопотання мотивоване тим, що протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2024 серія ВН 000609 є недопустимим доказом та обставини, які викладені в ньому не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, водночас суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшуковувати докази на користь обвинувачення. Зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення не містить посилання на вимоги Правил любительського лову, якими передбачено відповідальність за дане правопорушення. Зяберна сітка з ліски не значиться в переліку заборонених знарядь лову вказаних у ст. 52-1 ЗУ "Про тваринний світ". Стверджує, що йому не повністю роз`яснено права, оскільки не прочитав дрібний шрифт у протоколі. Також вказує, що свідком у протоколі про адміністративне правопорушення зазначений " ОСОБА_2 м. Вінниця пров. Селянський, 9". Письмові пояснення свідка відсутні. Свідок ОСОБА_2 , як інспектор відділу охорони водних біоресурсів "Рибоохоронний патруль" є зацікавленою особою, ним в той же день 10.10.2024 складено протокол про адміністративне правопорушення про вилов риби забороненим сітним знаряддям односельчанином, якого викликають в судове засідання Тростянецького районного суду для розгляду справи №147/1392/24 про адміністративне правопорушення о 12:45 год 12.11.2024.

ОСОБА_1 , в судовому засіданні вину частково визнав, однак зазначив, що він не думав, що вчиняє якесь порушення, ставок доглядається жителями громади, зариблюється, охороняється тому він не знав, що ставок є власністю держави. Зазначив, що відповідно до Конституції України, в тому числі водні ресурси належать народу. За своє життя не пам`ятає такого, щоб восени ходив рибний патруль. Не був обізнаний з тарифами. Зазначив, що рибний патруль підійшов зранку, він не отримав другий примірник протоколу, не оскаржував його, оскільки не знав, що протокол буде направлено до суду. Просить закрити провадження у справі з підстав наведених у клопотанні, і стверджував, що подібного більше не повториться.

Суд, заслухавши ОСОБА_1 дослідивши матеріали адміністративної справи, відповідно до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Приписами ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» унормовано, що для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Забороняються знаряддя добування об`єктів тваринного світу, що призводять до калічення диких тварин, їх страждань та масового безконтрольного знищення.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року №700, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 року за №1412/38748, і з змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства №2034 від 24.11.2023, урегульовано, що забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Частиною 4 ст. 85 КУпАП передбачена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 10 жовтня 2024 року о 07 годині на р. Берладинка в межах с. Козинці Гайсинського району Вінницької області здійснював лов риби забороненим сітним знаряддям лову, а саме: зяберною сіткою із ліски в кількості 1шт. В результаті чого виловив цінні види риби: карась сріблястий 35 екз; судак 1 екз загальною вагою 5,5 кг. Чим наніс збитки рибному господарству України на суму 58922 грн, що є порушенням п.п. 1 п. 1 розд. 4 Правил любительського рибальства, ст. 27, 52-1 ЗУ «Про тваринний світ».

Дослідивши матеріали адміністративної справи, вважаю, що провина громадянина ОСОБА_1 знайшласвоє підтвердження та підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення серія ВН №000609459 від 10.10.2024, даними акту опису-оцінки від 10.10.2024, даними квитанцї №212 про отримання речей і документвів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, таксами обчислення розміру шкоди, моніторингом цін на внутрішньому ринку рибної продукції по Вінницькій області, даними накладної №224 від 10.10.2024, світлокопій сітки, виловленої продукції поряд із порушником.

За даних обставин, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Доводи ОСОБА_1 щодо наявності підстав для закриття провадження у справі не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи.

Власне, як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВН №000609 від 10.10.2024 в ньому вказано положення законодавства, яке порушив ОСОБА_1 в тому числі пп. 1 п. 1 Р. 4, що спростовує доводи заявника наведені у клопотанні.

Варто також зазначити, що перелік заборонених знарядь вилову риби вказаний у ст. 52-1 ЗУ "Про тваринний світ" не є вичерпний, а передбачає заборону інших засобів, заборонених законом.

Найбільш розповсюдженими забороненими знаряддями та способами вилову водних біоресурсів є: сітка «одностінна» або «зяберна» - складається з одного сіткового полотнища з вічками однакового розміру.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує факт учинення неправомірних дій, і є одним із джерел доказів, відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Доказів того, що зазначений вище протокол та дії працівників відділу охорони водних біоресурсів "Рибоохоронний патруль" Укравління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області за вказаним фактом оскаржувалися в установленому законом порядку (до суду), громадянином ОСОБА_1 не надано.

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВН №000609 від 10.10.2024 ОСОБА_1 було роз!яснено положення ст. 268 КУпАП, а в графі другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення отримав стоїть дата 10.10.2024 підпис навпроти якого зазначено ОСОБА_1 . Також протокол містить письмові пояснення ОСОБА_1 та протокол підписаний без зауважень.

Таким чином доводи ОСОБА_1 про те, що він не ознайомився із своїми правами, не отриммав другий примірник протоколу не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Доводи ОСОБА_1 про те, що свідок ОСОБА_2 не надав письмові пояснення, а також те, що він є зацікавленою особою суд оцінює критично, оскільки матеріалами справи у своїй сукупності підтверджнено вилов водних біоресурсів ОСОБА_3 забороненими знаряддями та способами, а тому обставин, які виключають провадження у справі та адміністративну відповідальність, немає.

Обставин, що відповідно до ст.34 КУпАП пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

Обставин, що відповідно до ст.35 КУпАП, що обтяжують відповідальність за правопорушення, не встановлено.

Обираючи вид адміністративного стягнення, суддя бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, який у в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зауважив, що згідно з принципом верховенства права, який закріплений в усіх статтях Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та є однією з підвалин демократичного суспільства, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам, а також приписи ст. 23 КУпАП, якими визначено, що адміністративне стягнення застосовується не тільки з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами й бере до уваги характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, стан його здоров`я, наявність утриманців, майновий стан та обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Ураховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, ступень його вини та ставлення до вчиненого, суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн, що буде справедливим та достатнім для виконання вимог ст. 23 КУпАП.

Вирішуючи питання щодо застосування конфіскації суд зазначає наступне.

Санкція ч. 4 ст. 85 КУпАП передбачає покарання за вчинення адміністративного проступку за грубе порушення правил рибальства, а саме, штраф на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи (ч. 6 ст. 283 КУпАП).

Питання конфіскації предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення унормовує ст. 29 КУпАП.

Так, за правилами ч. 1 зазначеної норми закону конфіскація предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення, полягає в примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду. Конфісковано може бути лише предмет, який є власністю порушника, якщо інше не передбачено законами України.

У свою чергу приписами ч. 1 ст. 265 КУпАП визначено, що речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Суддею встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВН №000609 від 10 жовтня 2024 року у ОСОБА_1 були вилучені незаконно добуті водні живі ресурси, а саме, риба загальною вагою 5,5 кг, які продані по накладній №224 від 10.10.2024 та зяброва сітка 1 шт. (l-50 м; h-1,5 м, Q-40 мм), яка зберігається в управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області, що вбачається з квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення №212 від 10.10.2024.

Таким чином, підстави для конфіскації риби, а саме: карася сріблястого у кількості 35 штук та судака в кількості 1 штука відсутні.

У той же час, суддя вважає за необхідне конфіскувати сітку зяброву в кількості 1 шт (l-50 м; h-1,5 м, Q-40 мм), яка зберігається в управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області

Щодо вирішення питання про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 58922,00 грн, яка завдана рибному господарству України, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВН №000609 від 10 жовтня 2024 року вбачається, що діями ОСОБА_1 завдані збитки рибному господарству України на суму 58922,00 грн.

Частиною 1 ст. 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За змістом ч. 1 ст. 170 ЦК України, держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Положеннями ч. 1 ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.

Отже, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то питання щодо стягнення збитків під час притягнення особи до адміністративної відповідальності, відповідно до вимог частини 3 статті 40 КУпАП, має бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

З урахуванням наведеного з ОСОБА_1 має бути стягнуто судовий збір по справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.9, 34, 40, 40-1, 85, 245, 279, 280, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень на користь держави (рахунок UA0002898, , одержувач ГУК у Вінницькій області/с. Ободівка/21081100, банк одержувача Казначейство України (ЕАП).

Вилучене знаряддя лову: сітка зяброва (l-50 м; h-1,5 м, Q-40 мм), - конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок на користь держави (рахунок - UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Тростянецький районний суд Вінницької області.

Згідно із ч.1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, тобто в сумі 680 грн (шістсот вісімдесят гривень).

У випадку добровільної сплати штрафу в строк визначений ч.1 ст. 307 КУпАП платіжний документ надати Тростянецькому районному суду Вінницької області (вул. Соборна, 21, с-ще Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область).

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя О. Г. Борейко