Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3697/24
Провадження № 3/279/1770/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" червня 2024 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., розглянувши справу, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Житомира, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого приватним підприємцем, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 29.06.2011 року Житомирським РВ УМВС України в Житомирській області,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 29.05.2024 року близько 18:08 години, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, біля будинку 25 по вул.Героїв Небесної Сотні в м.Коростень, в громадському місці, висловлювався словами нецензурної лайки на адресу працівників поліції, погрожував фізичною розправою, намагався вдарити, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши дрібне хуліганство, тобто правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

При розгляді справи ОСОБА_1 пояснив, що у нього з ОСОБА_2 , який є працівником поліції Коростенського РУП, давно існують неприязні стосунки. Того дня, проходячи повз залізничний вокзал разом із дружиною ОСОБА_3 , ОСОБА_2 почав до нього чіплятися та провокувати на конфлікт під приводом перевірки документів, незважаючи на те, що вони давно знайомі. Потім його безпідставно затримали і доставили до лінійного відділу поліції, що на залізничному вокзалі, де ОСОБА_4 почав складати на нього матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності. При цьому він був тверезий і на стан сп`яніння його ніхто не перевіряв.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченогост.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

До протоколу додано рапорт працівника поліції ОСОБА_5 , який не може бути належним доказом, про що зазначив ВС у постанові від 20.05.2020 року у справі №524/5741/16, та відеозапис.

Переглядом відеозапису встановлено, що ним зафіксовано процедуру складання адміністративного протоколу, а не факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

Справа про адміністративне правопорушення вирішується виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого і при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно зі ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З врахуванням наведеного провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.