Провадження №3/201/4715/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Мельниченко С.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , притягнутого за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що 11.10.2024 близько 22:30 год. знаходячись за адресою АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 висказував образи та намагася здерти частину одягу з гр. ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що у той вечір біля приміщення кафе до нього підійшли представники РТЦК та СП з метою перевірки документів. Зі слів ОСОБА_1 співробітники ІНФОРМАЦІЯ_2 ставилися до нього з неповагою, ображали нецензурною лайкою, не пред`являли своє службове посвідчення, також один із співробітників, який намагався перевірити у ОСОБА_1 документи, був одягнутий у «балаклаву» і на прохання останнього показати своє обличчя та пред`явити службове посвідчення, відмовився та нічим не відповів. Після чого до ОСОБА_1 підійшла працівник поліції для того, щоб останній пред`явив свої документи для перевірки, але у зв`язку з тим, що посвідчення працівника поліції не відповідало вимогам чинного законодавства, ОСОБА_1 , відмовився пред`являти свої документи. Далі, так як наступала комендантська година і ОСОБА_1 не зміг викликати таксі, то прийняв рішення залишитись в кафе до ранку і спустився в кафе. Через деякий час туди зайшли поліцейські, які його розшукували і вони почали насильно заламувати та тягти ОСОБА_1 , у зв`язку із чим він сильно злякався, почав кричати та у нього стався приступ. Трохи пізніше, приїхали працівники патрульної поліції, серед яких був знайомий ОСОБА_1 , який його заспокоїв і вони разом проїхали до відділу поліції де відносно нього склали протокол про адміністративне правопорушення і ОСОБА_1 дізнався, що працівник РТЦК та СП написав на нього заяву, щодо того. що ОСОБА_3 ,М намагався здерти з нього маску, чим і виразив свої хуліганські дії.

Потерпілий ОСОБА_4 пояснив, що він військовослужбовець ЗСУ, який в даний час проходить службу в АНД РТЦК та СП. 12.10.2024 він у складі групи оповіщення, проводив оповіщення населення в порядку Постанови КМУ № 560. Перебуваючи на вул. Барикадній, близько 22:00 год, вони побачили натовп людей призовного віку і почати перевіряти документи. Коли підійшли до гр. ОСОБА_1 з метою перевірки документів, то старий групи оповіщення ОСОБА_5 і ще один представник групи оповіщення ОСОБА_6 пред`явили ОСОБА_1 документи, однак ОСОБА_1 , який перебував у нетверезому стані, відмовився надавати документи у відповідь, намагався спровокувати натовп, який знаходився поруч, висловлювався нецензурною лайкою та намагався зняти шарф з обличчя потерпілого, який останній застосовував як засіб захисту від слізогінного газу, чим ОСОБА_1 виразив свої хуліганські дії. Щодо пред`явлення службового посвідчення, потерпілий ОСОБА_2 додав, що своє службове посвідчення особисто він не пред`являв, так як поряд знаходилися старший групи оповіщення ОСОБА_5 та працівник РТЦК та СП ОСОБА_6 , які надали ОСОБА_1 всі відповідні документи, а з приводу маски додав, що то був шарф, а не «балаклава», який з метою безпеки закривав рот та ніс..

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 повністю підтвердили пояснення потерпілого ОСОБА_2 , пояснивши, що у той день, а саме 11.10.2024, проводили заходи оповіщення населення та перевіряли документи згідно вимог чинного законодавства. На прохання ОСОБА_1 пред`явити службові посвідчення, пред`явили останньому всі відповідні документи, зачитали наказ, надали посвідчення. В подальшому дії ОСОБА_1 несли провокативний характер, це відображалося у тому, що останній намагався зняти шарф з обличчя потерпілого, висловлювався нецензурною лайкою, робив різні махи руками у його бік, також ОСОБА_1 намагався спровокувати натовп для того, щоб почати бійку із працівниками РТЦК та СП.

В судовому засіданні було переглянуто запис з боді-камери яка перебувала на свідкові ОСОБА_6 , а також відеозапис яким вівся ОСОБА_1 .. В ході перегляду цього запису встановлено що між представниками ІНФОРМАЦІЯ_3 і громадянами відбувався словесний конфлікт з приводу дій представників ТЦК з оповіщення. При цьому громадяни зображені на відео висловлювати нецензурною лайкою, заперечували проти законності дій представників ТЦК, висловлювали свої доводи. На відео також є ОСОБА_1 , однак з його боку нецензурної лайки не звучало, він вступав в діалог всього декілька разів і на фоні інших учасників конфлікту його слова не носили провокативного характеру, не містили нецензурної лайки і його поведінка в цілому не свідчила про те що він мав намір порушити громадський порядок.

Суд, заслухавши думку учасників, показання свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності до вимог ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП наступає у разі вчинення особою умисних дій, які можуть виражатись: у нецензурній лайці в громадських місцях; образливому чіплянні до громадян; або інших альтернативних діях але за умови, що вони порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення хуліганські дії ОСОБА_1 виразились у висказуванні образ та намаганні здерти частину одягу з потерпілого.

Тобто для встановлення складу правопорушення в діях ОСОБА_1 слід встановити:

- чи були з боку ОСОБА_1 висказування образ і якщо так то чи мали вони на меті порушення громадського порядку і чи було таке порушення допущене;

- чи намагався обвинувачений здерти одяг з потерпілого і якщо намагався, то чи мав він на меті порушити громадський порядок і чи було такий громадський порядок порушено.

Перед тим як суд перейде до оцінки доказів слід нагадати, що під громадським порядком слід розуміти систему відносин, що складаються під впливом соціальних норм при знаходженні громадян у громадських місцях.

Отже, в судовому засіданні, з показань учасників та відеозапису встановлено, що 11 жовтня 2024 року у вечірній час доби біля будинку № 6 по вулиці Барикадній у місті Дніпро представники ІНФОРМАЦІЯ_4 проводили заходи оповіщення в порядку передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 560 від 16 травня 2024 р.

В ході проведення заходів оповіщення між представниками ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме старшим групи оповіщення ОСОБА_5 , та членів групи оповіщення ОСОБА_6 і ОСОБА_2 , з одного боку, і невстановленими громадянами з іншого, виник конфлікт з приводу дій представників ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Цей конфлікт відбувався біля кафе на центральній вулиці міста Дніпра під час перебування там значної кількості людей, а тому очевидно він відбувався у громадському місці.

В ході цього конфлікту невстановлені громадяни оспорювали дії представників ІНФОРМАЦІЯ_4 , виражались нецензурною лайкою, відмовлялись надати свої документи для перевірки.

В той же час, в ході перегляду відеозапису судом не встановлено жодних дій з боку ОСОБА_1 , які б свідчили про образливий висказування з його боку, нецензурну лайку, образливе чіпляння до будь-кого з учасників конфлікту. Протягом всього відеозапису обвинувачений проводив відеозйомку, іноді вступав в діалог, однак його мова не свідчила про те що він намагається вчинити хуліганські дії, що спростовує показання потерпілого і свідків про те, що ОСОБА_1 нецензурно лаявся та ображав потерпілого і свідків.

Таким чином, в судовому засіданні не встановлено висказування образ і нецензурної лайки з боку ОСОБА_1 , а отже в цій частині в його діях відсутній склад правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Також на відео не зафіксовано як ОСОБА_1 намагається здерти шарф з потерпілого, більш того на відео немає моменту який би свідчив про те що такі дії відбувались взагалі.

Звісно можна припустити, що в ході конфлікту камера, яка не є статичною, постійно змінює свій ракурс і не всі події можуть бути зафіксовані, однак в разі якщо б було намагання зірвати шарф з потерпілого, ці дії підтверджувались би, як мінімум, реакцією потерпілого або навколишніх, які б вказували на те, що з потерпілого намагаються зірвати шарф, однак такої реакції на відео також не зафіксовано.

Більш того, на відеозапису з бодікамери ОСОБА_6 видно, що ОСОБА_7 в одній руці тримає телефон ведучи запис, а в іншій папку, що значно ускладнює можливість зривати одяг з іншої особи і, відповідно, підтверджує той факт що такого намагання здерти одяг не було.

Таким чином, в судовому засіданні не встановлено факту намагання здерти одяг з потерпілого, а отже в цій частині в діях ОСОБА_1 також відсутній склад правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

В той же час, навіть якщо допустити, що ОСОБА_7 дійсно рукою дотягнувся до шарфа потерпілого і ніхто з присутніх не зреагував на це, то очевидно, що метою ОСОБА_7 було не вчинення хуліганських дій, а намагання подивитись обличчя потерпілого, який на той момент виконував свої посадові обов`язки, був представником влади і зобов`язаний був пред`явити своє посвідчення та дати можливість переконатись в його особі. Тобто, навіть за цієї умови, умислу ОСОБА_1 на вчинення хуліганських дій очевидно не було,

Посилання потерпілого на те що шарф він застосував з метою безпеки суд приймає до уваги, адже питання безпеки безсумнівно є дуже важливим, особливо в конфліктних ситуаціях, однак, в той же час потерпілий на момент подій виконував обов`язки представника РТЦК та СП і, відповідно, був особою яка зобов`язана надати документи громадянам на їх вимогу. Тобто в контексті даної ситуації потерпілий зобов`язаний був на вимогу ОСОБА_7 надати документи, які підтверджують його повноваження та особу і показати своє обличчя для того щоб обвинувачений міг переконати, що перед ним стоїть саме особа уповноважена на проведення заходів оповіщення.

Безумовно і ОСОБА_1 був зобов`язаний надати свої документи та підкорятись законним вимогам представникам РТЦК та СП і, очевидно, він не виконав цього обов`язку. Однак наслідком невиконання цього обов`язку є складання протоколу затримання і доставка особи до начальника РТЦК та СП для складання протоколу про адміністративне правопорушення передбачене статтею 210 або 210-1 КУпАП і така відмова надати документи не може свідчити про наявність складу хуліганства і діях ОСОБА_1 .

Отже, враховуючи, що винуватість особи у вчиненні правопорушення не була доведена поза розумним сумнівом, суд приходить до висновку, що провадження по даній справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 247 п. 1, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , притягнутого за ст. 173 КУпАП, закрити за відсутності події і складу правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С.П. Мельниченко