ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Крамаренко І.А., розглянувши матеріал, що надійшов з ГУ ДПС у Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ФОП « ОСОБА_1 », зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відносно ФОП « ОСОБА_1 » складено протокол про адміністративне правопорушення за несвоєчасне подання до податкового органу податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за ІІ квартал 2024 рік, що призвело до порушення абз. «б» п.176.2 ст. 176, п.119.1 ст. 119 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ, із змінами і доповненнями, відповідальність за порушення яких, передбачена ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 провину у скоєному не визнав та зазначив, що 05.08.2024 він направив податковий розрахунок за ІІ квартал 2024 року, через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності», але 15.08.2024 було виявлено, що 05.08.2024 документи не прийнято. У зв`язку з чим 15.08.2024 направив документи повторно, надавши відповідні докази.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд доходить до наступних висновків.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, що визначено ст. 7 КУпАП.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. У ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона (характеризують зовнішню сторону правопорушення); суб`єкт та суб`єктивна сторона (характеризують внутрішню сторону правопорушення).

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення має бути з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини.

Відповідно до частини 1 статті 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Обов`язковим елементом складу адміністративного правопорушення є суб`єктивна сторона, а саме наявність вини у діях порушника, яка може бути виражена у формі умислу або необережності.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, у цьому випадку, на думку головного державного інспектора, винуватість особи підтверджується актом про результати камеральної перевірки своєчасності подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу) за основним місцем обліку (Форма 4 ДФ) від 10.09.2024 за № 13972/08-01-24-10-05/, відповідно до якого встановлено: що ФОП « ОСОБА_1 » несвоєчасно подано до податкового органу податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за ІІ квартал 2024 рік.

При цьому, ОСОБА_1 у судовому засіданні було надано відповідні докази, що податковий розрахунок за ІІ квартал 2024 року, він направив вчасно, але з незалежних від нього причин, податковий розрахунок не було прийнято. 15.08.2024 він повторно направив даний розрахунок який було прийнято ГУ ДПС у Запорізькій області (Вознесенівський район, м. Запоріжжя).

Також, до протоколу не додано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, передбачених ст. 251 КУпАП, на підтвердження того, що порушення строків подачі вказаного розрахунку мало місце саме через цілеспрямовані дії чи бездіяльність ОСОБА_1 , враховуючи при цьому, що подача вказаного розрахунку здійснювалась в електронному вигляді і платники податків не можуть бути притягнені до адміністративної відповідальності за несвоєчасне його подання, у зв`язку з некоректною роботою програмного забезпечення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до висновку що у діях ОСОБА_1 , за таких обставин, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, оскільки відсутня така ознака, як суб`єктивна сторона, а саме наявність вини у діях порушника у формі умислу або необережності, та яка є обов`язковим елементом складу адміністративного правопорушення, а тому справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І.А. Крамаренко