Справа № 361/2412/24
Провадження № 3/361/2296/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 червня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Мохов Є.І., за участю адвоката Хитрого М.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від тво начальника штабу-першого заступника командира військової частини НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Бровари Київської області, громадянина України, солдата, кулеметника 3 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти ВЧ НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення А7302-2р № 05/03/06 від

05 березня 2024 року, ОСОБА_1 05 березня 2024 року, близько 12 години 55 хвилин, перебуваючи поблизу підрозділу військової частини в АДРЕСА_2 , вжив спиртні (алкогольні) напої та перебував в стані алкогольного сп`яніння на території ППД 2 стрілецької роти ВЧ НОМЕР_1 , де виконував обов`язки військової служби в стані алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду, а саме з ознаками : запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, тремтіння пальців рук, поведінка не відповідає обстановці. Вживання алкоголю не заперечував. З метою огляду на стан алкогольного сп`яніння солдата ОСОБА_1 05 березня 2024 року, приблизно о 14 годині доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_2 , де в присутності свідків останній відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння. Акт про відмову солдата ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння складений в присутності свідків. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Захист ОСОБА_1 в суді здійснювався адвокатом

Хитрим М.В. За вказаних обставин, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутність особи, щодо якої розглядається справа про адміністративні правопорушення.

Адвокат Хитрий М.В. у судовому засіданні просив закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 172-20 КУпАП відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, обґрунтовуючи це недоведеністю вини, відсутністю в матеріалах справи належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 , а також порушенням порядку направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Суддя, дослідивши матеріали даної справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (стаття 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

Згідно з вимогами статті 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення не може вважатися безспірними, безсумнівними та достатніми доказами у даній справі, а обставини, викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, відповідно до статті 251 КУпАП, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Згідно з положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Об`єктивних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП, матеріали справи не містять.

Матеріали справи направлялися згідно з простановою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2024 року на дооформлення. Після до оформлення матеріали справи надійшли до суду 03 квітня 2024 року.

Відповідно до диспозиції частини третьою статті 172-20 КУпАП відповідальність передбачена нею настає завчинення правопорушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду. Так, солдат ОСОБА_1 обвинувачується у розпивання алкогольних напоїв, появі на території військової частини в нетверезому стані, виконання ними обов`язків військової служби в , нетверезому стані, а також відмові від проходження огляду на стан алкогольного, що було вчинене в умовах особливого періоду, а саме під час дії воєнного стану, введеного в Україні відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно з правовою позицією сторони захисту, ОСОБА_1 не визнає вину у адміністративному правопорушенні, у вчиненні якого його обвинувачується.

Огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції регулюється статтею 266-1 КУпАП, а також Порядком направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції та проведення такого огляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 32 від 12 січня 2024 року.

Відповідно до вищезазначеного Порядку огляду підлягають військовослужбовці/військовозобов`язані, щодо яких є підстави вважати, що вони виконують обов`язки військової служби або перебувають на території військових частин (установ, закладів) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції. Огляд військовослужбовців/військовозобов`язаних проводиться посадовою особою, уповноваженою на його проведення начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу) Збройних Сил, іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення (далі - уповноважена посадова особа), з використанням спеціальних технічних засобів та тестів. Огляд проводиться:уповноваженою посадовою особою - на місці вчинення (виявлення) правопорушення, а у разі неможливості провести огляд на місці вчинення (виявлення) правопорушення - безпосередньо в органі управління, у військовій частині (в установі, організації, на підприємстві, в закладі, підрозділі) з використанням спеціальних технічних засобів (засоби вимірювальної техніки, які відповідають законодавству, що містить вимоги до таких засобів) і тестів, які мають документ про відповідність; лікарем закладу охорони здоров`я, який пройшов спеціальну підготовку. Уповноважена посадова особа, яка проводить огляд, застосовує спеціальні технічні засоби відеозапису. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. У разі неможливості застосування спеціальних технічних засобів відеозапису такий огляд проводиться у присутності двох свідків. Результати огляду, проведеного уповноваженою посадовою особою, зазначаються в акті огляду на стан сп`яніння. Військовослужбовець/військовозобов`язаний, який відмовився від проведення огляду уповноваженою посадовою особою з використанням спеціального технічного засобу і тесту або не висловив згоду з його результатами, направляється відповідним командиром (начальником) для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження обставин, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення А7302-2р № 05/03/06 від 05 березня 2024 року, додано акт

№ 157, в якому містяться ознаки алкогольного сп`яніння солдата ОСОБА_1 , проте не зазначені дії останнього, спрямовані на відмову від проходження огляду на стан сп`яніння, при цьому направлення до закладу охорони здоров`я в матеріалах справи відсутнє. Акт засвідчено свідками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також містяться їх окремі письмові пояснення. З письмових пояснень свідка ОСОБА_2 вбачається, що він є заступником командира роти МТЗ 2 стрілецької роти, а з письмових пояснень свідка ОСОБА_3 , вбачається, що він є командиром 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти, таким чином солдат ОСОБА_1 який проходить військову службу в одній з ними військовій частині, перебуває в прямій підлеглості вказаних свідків, згідно зі Статутом внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України № 548-ХІV від 24 березня 1999 року. Порядком направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції та проведення такого огляду, прямо передбачено, що не можуть бути залучені як свідки особи, які перебувають у відносинах підлеглості з особою, стосовно якої проводиться огляд, або особи, щодо неупередженості яких є сумніви. Таким чином, такі пояснення свідків не можуть вважатися належним доказом. Згідно з вищезазначеним Порядком направлення на огляд та проведення огляду фіксується за допомогою спеціальних технічних засобів відеозапису або у разі неможливості застосування спеціальних технічних засобів відеозапису, у присутності двох свідків. Матеріали справи не містять відеозапису, про що зокрема, прямо зазначено в протоколі, а пояснення свідків щодо їх неупередженості є сумнівними. Таким чином, факт вчинення правопорушення належним чином не зафіксовано. Особу, відносно якої складено протокол, до закладу охорони здоровя не доставлено, як цього вимагає Порядок.

Відповідно до положень статті 266-1 КУпАП огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Отже, приймаючи наведені обставини, вважаю, що матеріали справи не містять прямих, безспірних, безсумнівних та достатніх доказів того, що ОСОБА_1 вчинялися протиправні дії в розумінні об`єктивної сторони частини третьої статті 172-20 КУпАП, в ході розгляду справи не здобуто.

Згідно з положеннями статті 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на його користь.

Аналогічні положення Конституції України поширюються і на осіб, які обвинувачуються у вчиненні правопорушень, передбачених КУпАП.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно пунктом 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, у відповідності до положень статті 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважаю, що у даному, конкретному випадку не доведено подія та склад адміністративного правопорушення, передбачений частиною третьою статті 172-20 КУпАП, оскільки вину обґрунтовано на недостатніх та недопустимих доказах, що є неприйнятим та суперечить, як нормам національного і міжнародного законодавства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність в діях

ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП, тому справа підлягає закриттю на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись пунктом першим частини першої статті 247, пунктом третім частини першої статті 284 КУпАП-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною третьою статті 172-20 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Є.І.Мохов