Справа № 456/5589/24
Провадження № 3/456/2519/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2024 року суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Шрамко Р. Т. , розглянувши матеріали, справи, які надійшли від Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

26.09.2024 року близько 11 год. 42 хв. неповнолітній ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у АДРЕСА_2 , будучи в магазині «Продуктова лавка», таємно викрав з полиці магазину вершки 20% «Селянські» 0,5л кількістю 1шт., вартістю 82 грн., без ПДВ, жилейні цукерки вагові 150 гр, кількістю 1 шт., вартістю 38 грн., без ПДВ, чим своїми діями завдав збитків на загальну суму 120 грн. без ПДВ, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 51 КУпАП.

Неповнолітній ОСОБА_1 , в судовому засіданні свою провину заперечував, вказував на те, що цього дня в магазині по вул. 50 річчя УПА, 11а не був і нічого не викрадав.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи.

З дотриманням вищенаведених приписів чинного КУпАП, вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, доведена у ході судового розгляду та підтверджується матеріалами справи, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №021719 від 09.10.2024, заявою ОСОБА_2 , та її поясненнями, поясненнями ОСОБА_3 , яка вказала, що дійсно 26.09.2024 року близько 11 год. 42 хв. перебувала із своїм неповнолітнім сином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в магазині «Продуктова лавка», що у м. Стрий, по вул. 50-річчя УПА, 11а, відеозаписом події, з якого чітко вбачається момент вчинення крадіжки та іншими матеріалами справи.

Дії ОСОБА_1 , вірно кваліфіковані за ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Згідно ч.1ст.51 КУпАП дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян,- тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб.

Стаття 13 КУпАП передбачає відповідальність неповнолітніх, згідно якої до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу. У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 121 - 127, 130, статтею, 139, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах.

Отже, незважаючи на те, що ОСОБА_1 , вчинив адміністративне правопорушення неповнолітньою у віці 16 років, у силу наведеної ч. 2 ст.13 КУпАП він підлягає адміністративній відповідальності за ст. 51 КУпАП на загальних підставах.

Вирішуючи питання про вид і розмір адміністративного стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення та дані про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому вважає за можливе призначити адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт, передбаченого санкцією даної статті.

На думку суду, саме такий вид стягнення буде достатньою і необхідною мірою відповідальності для запобігання вчиненню нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі ухвалення судом (суддею) постанови. про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, у матеріалах справи відсутні будь-які дані, котрі б підтверджували звільнення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від сплати судового збору, а, відтак, слід стягнути судовий збір за винесення постанови про накладення на таку особу адміністративного стягнення, у розмірі 605,60 грн..

Керуючись ст. 51 ч.1, ст. ст. 221, 283-284, ст. ст. 287 291, 298-299 КУпАП,-

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 ч.1 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді 30 (тридцяти) годин громадських робіт.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 605,60 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору.

Роз`яснити, ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя: Р. Т. Шрамко