ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/8211/24 Головуючий суддя І інстанції Новіченко Н. В.
Провадження № 33/818/1319/24 Суддя доповідач Грошева О.Ю.
Категорія: Дрібне хуліганство
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року м. Харків

Суддя Харківського апеляційного суду Грошева О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в залі суду в м. Харкові за участі ОСОБА_1 справу за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_2 на постанову Московського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2024 року щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП,-

УСТА Н О В И В:

Оскаржуваною постановою провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 закрито у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Як установив суд, згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 875813 від 23.07.2024, 10.07.2024 року близько 18 год. 37 хв. за адресою м. Харків, вул. Дружби Народів, буд. 202, ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою у громадському місці, чим скоїла дрібне хуліганство.

Вказані дії кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Закриваючи провадження у справі про адміністративне правопорушення суд виходив із того, що дії ОСОБА_1 , зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, жодні докази на підтвердження її вини відсутні.

За таких обставин суд вважав, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не доведена поза розумним сумнівом, у зв`язку із чим провадження у даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу та події адміністративного правопорушення.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_2 просить скасувати постанову Московського районного суду м. Харкова від 01.08.2024 по справі № 643/8211/24, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 закрито у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Прийняти нову постанову, якою визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУПаП.

В обґрунтування своєї вимоги зазначає, що судом першої інстанції в порушення норм ст.ст. 1, 7, 9, 173 КУПаП не прийнято до уваги факти, які могли суттєво вплинути на висновки суду, у зв`язку з чим винесено незаконну постанову.

Зокрема, в матеріалах адміністративної справи знаходяться її письмові пояснення та заява з додатками, які судом першої інстанції також не були взяті до уваги.

Суд першої інстанції не з`ясував всіх фактичних обставин справи, не дослідив і не надав належної оцінки наявним у справі доказам та обставинам справи, спрощено підійшов до розгляду справи, не сприяв повному, об`єктивному та неупередженому її розгляду, що призвело до винесення незаконної постанови суду.

Зазначає, що в оскаржуваній постанові зазначені неправдиві дані, ОСОБА_1 ввела суд в оману, щодо обставин справи, оскільки саме вона почала сварку, голосно кричала, щоб вона ( ОСОБА_2 ) уходила з, що собакам не можна гавкати на вулиці тому, що її дитина спить, кричала на неї нецензурною лайкою.

Також зазначає, що постановою Московського районного суду м. Харкова від 10.09.2024 року, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_2 (автора апеляційної скарги) закрито у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Названа обставина на думку автора апеляційної скарги додатково свідчить на користь аргументу про винуватість ОСОБА_1 за ст.. 173 КУпАП.

Дослідивши матеріали провадження, вислухавши особу, щодо якої закрито провадження ОСОБА_1 суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга заявниці ОСОБА_2 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Диспозиція ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення за якою було складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства.

Адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП має матеріальний склад, тому суспільно небезпечні наслідки можуть бути поставлені у вину особі лише за умови, що вони перебували в причинно-наслідковому зв`язку з його дією або бездіяльністю.

З системного аналізу діючого законодавства вбачається, що суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 дійшов висновку про те, що судам, необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства.

Так, згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 875813 від 23.07.2024, 10.07.2024 року близько 18 год. 37 хв. за адресою: м. Харків, вул. Дружби Народів, буд. 202, ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою у громадському місці, чим скоїла дрібне хуліганство

Між тим, у протоколі взагалі не зазначено, яким чином був порушений громадський порядок і спокій громадян, як і не зазначено мотив вчинення ОСОБА_1 відповідних дій, в той час як протокол, є актом обвинувачення, й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Як правильно зазначив суд першої інстанції Із наявних матеріалів справи не вбачається у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП: ні об`єктивної сторони правопорушення у сфері суспільних правовідносин, ні суб`єктивної - у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з метою порушення громадського порядку.

Більше того в апеляційній скарзі не заперечується самою заявницею ОСОБА_2 , що між нею та ОСОБА_1 відбулась сварка, яка стосувалась лише їх обох.

В ході даної сварки як вважає заявниця ОСОБА_1 голосно кричала, щоб вона ( ОСОБА_2 ) уходила з, що собакам не можна гавкати на вулиці тому, що її дитина спить, кричала на неї нецензурною лайкою.

В той же час, навіть ці аргументи апеляційної скарги, якщо навіть і вважати їх переконливими не вказують на те, що в ході обопільної сварки між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 остання порушувала громадський порядок.

Авторка апеляційної скарги, вимагаючи притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП посилається лише на свої власні болісні переживання від сказаних ОСОБА_1 під час сварки слів та подальших дискредитуючих її ( ОСОБА_2 ) дій.

Посилання авторки апеляційної скарги як на аргумент про необхідність притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП на те, що постановою Московського районного суду м. Харкова від 10.09.2024 року, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_2 (автора апеляційної скарги) закрито у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на думку апеляційного суду лише додатково підкріплює правильність висновків суду у даному провадженні, оскільки ОСОБА_2 як рівнозначний учасник сварки із ОСОБА_1 також не порушила своїми діями громадський порядок.

Таким чином, судом обґрунтовано не було встановлено наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, а саме: хуліганського мотиву та умислу, спрямованого на порушення громадського порядку, оскільки дрібне хуліганство наявне лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Отже судом правильно констатовано, що у даній справі під час складання матеріалів адміністративного провадження, правоохоронним органом, не було зібрано достатньої кількості інших безспірних доказів винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а наявні в матеріалах справи докази цього не підтверджують.

За таких обставин оскаржувана постанова суду є законною та обґрунтованою, а підстави для її скасування за доводами апеляційної скарги не встановлені.

Керуючись ст. ст. 1, 7, 25, 33, 38, 294, 295 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заявниці ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Московського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2024 року щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - залишити без змін.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю. Грошева