ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 26.06.2024 о 05 год. 51 хв. в м. Житомирі, пров. 4-й Вільський, 18, водій ОСОБА_1 керував т/з Renault д.н.з. НОМЕР_2 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме, запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя, порушення мови, від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння водій відмовився. Від керування водій відсторонений відповідно до ст.266 КУпАП шляхом паркування т/з.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, направив на адрес суду заяву з проханням проводити судовий розгляд у його відсутність, за участю його захисника. Зазначив, що правил дорожнього руху не порушував, працівники поліції його не зупиняли, а підійшли до припаркованого автомобіля, а він в цей час його розвантажував за місцем підприємницької діяльності. Також зазначив, що всі вимоги поліцейських виконував та не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння.

Суд за погодженням із захисником, проводить розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 .

Захисник подав клопотання про закритня провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши думку захисника, дослідивши матеріали справи, додаткові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

Зокрема, п. 7 розділу 1 Інструкції зазначено, що у разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатом огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я.

Відповідно до вимог ч.3 ст.266 КУпАП лише у разі незгоди водія на проведення поліцейським огляду на стан сп`яніння за допомогою спеціальних засобів або в разі незгоди з його результатами - огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.

З дослідженого в судовому засіданні відеозапису вбачається, що 26.06.2024 о 05 год. 51 хв. рухається т/з Renault, порушень ПДР не вчиняє, зупиняється біля магазину. Також на відео зафіксовано поліцейський автомобіль, який вимоги водієві про зупинку, шляхом увімкнення світлових або звукових сигналів не подавали. При цьому, комендатська година закінчилась о 05 години. В подальшому, поліцейські підійшли до водія, який перебував біля автомобіля і без висловлення причин запропонували останньому пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці, на що ОСОБА_1 погодився. Результат показав стан сп`яніння, з яким ОСОБА_2 не погодився. Після цього, всупереч вимог ст. 266 ч.3 КУпАП, без пропозиції проїхати до медичного закладу, оскільки водій не погодився з результатом тесту, поліцейський почав складати протокол про відмову водія від проходження огляду на стан сп`яніння.

Згідно правових висновків Верховного Суду, висловлених при розгляді справ на неправомірні дії поліцейського, поліцейськиі не мають права без задокументованих доказів вчинення водієм порушень ПДР України зупиняти автомобіль, перевіряти документи та, як наслідок, вимагати проходження перевірки на стан сп`яніння (рішення від 15.03.2019 справа 686/11314/17; від 23.10.2019 справа № 357/10134/17).

Під час судового розгляду не здобуто доказів про те, що ОСОБА_1 порушував ПДР, у зв`зку з цим поліцейські не мали права вимагати у останнього проходження перевірки на стан сп`яніння.

В даному випадку стан сп`яніння водія не встановлено, відмову водія від проходження огляду на стан сп`яніння не зафіксовано.

Крім того, під час проведення огляду на стан сп`яніння поліцейські рубо порушили вимоги ст. 266 ч.3 КУпАП, зокрема, незважаючи на безпідставність вимоги пройти огляд на стан сп`яніння, ОСОБА_1 погодився його пройти на місці за допомогою технічного приладу і не погодився з його результатом. В подальшому, з невідомих причин водія до закладу охорони здоров`я не доставлено, а складено протокол про відмову від проходження огляду.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко