Справа № 203/4744/24
Провадження № 3/0203/2085/2024
ПОСТАНОВА

іменем України

21 жовтня 2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Черваньова Ю.М., розглянувши матеріали, що надійшли від Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

22 серпня 2024 року о 19год.50хв. за адресою: м. Дніпро, пр.Б.Хмельницького, біля буд. 12б, громадянка ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, що виражалось у образливому чіплянні до громадян, висловлюванні ненормативною лексикою, лихослів`ї, вказані дії вчинені повторно протягом року, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилися, будь-яких пояснень або заяв до суду не надала, викликалася до суду шляхом направлення sms- повідомлення, відповідно до довідки про доставку повідомлена належним чином. При цьому ОСОБА_1 було відомо про розгляд справи Кіровським районним судом м. Дніпропетровська, про що свідчить її підпис в протоколі про адміністративне правопорушення щодо явки за викликом суду.

Відповідно до ч.2 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, розглядається протягом доби, однак особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не було забезпечено явку порушника в судове засідання.

Отже, враховуючи, що судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду справи, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без її участі.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердила обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, пояснила, що 22.08.2024 близько 19.50 год. біля буд. АДРЕСА_2 ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою у дворі будинку, коли вона разом з сином проходили повз неї. При цьому у дворі будинку знаходилось багато сторонніх осіб, для яких поведінка ОСОБА_1 була явною. Для того, щоб зафіксувати правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , син потерпілої ОСОБА_3 почав знімати ОСОБА_1 на телефон, на що остання почала його штовхати та висловлюватись нецензурною лайкою.

Аналогічні пояснення в судовому засідання надав свідок ОСОБА_3 .

Вислухавши потерпілу ОСОБА_2 , свідка ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За положеннями ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушеннясерія ВАВ №017186 від 02.09.2024 року, рапортом старшого дільничного офіцера поліції СДОП ВП ДРУП ГУНП в Д/о капітана поліції від 02.09.2024, 03.09.2024 ОСОБА_4 (а.с.2,11,14,17), рапортом УПП Позднякова М.О. від 22.08.2024 (а.с.4), заявою, поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , поясненнями свідка ОСОБА_3 (а.с.12), поясненнями ОСОБА_1 , відеозаписом, долученим до матеріалів справи (а.с.13), копією постанови від 10.05.2024 Кіровського районного суду м. Дніпропетровська про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП (а.с.18).

Таким чином, дослідивши докази в їх сукупності, достатності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки вона з мотивів прояву неповаги до суспільства вчинила дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Враховуючи викладене, а також характер вчиненого правопорушення, особу винного та його майновий стан, за відсутності обтяжуючих обставин, суддя вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку накладено стягнення. Тому, у відповідності до п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зі ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.40-1, 173, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 51 (п`ятдесят одна) гривня.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Роз`яснити, що штраф, відповідно до ст. 307 КУпАП, має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1,300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника, згідно зі ст. 308 КУпАП, стягується подвійний розмір штрафу, який визначений у відповідній статті КУпАП та зазначений у постанові про стягнення штрафу.

Постанова протягом десяти днів з дня винесення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Ю.М. Черваньова