П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.10.2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Оксана Вознюк розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ППП у м. Біла Церква та Білоцерківського району Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України: № НОМЕР_1

за ст. 185, 173 КУпАП,

У С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувають матеріали про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, справа № 357/10583/24, провадження № 3/357/4960/24. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2024 для розгляду адміністративних матеріалів визначено суддю ОСОБА_2 .

Також у провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувають матеріали про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, справа № 357/10585/24, провадження № 3/357/4961/24. Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25.07.2024 для розгляду адміністративних матеріалів визначено суддю ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

За таких обставин вказані матеріали об`єднано в одне провадження під єдиним номером справи № 357/10583/24, провадження № 3/357/4960/24.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 та 173 КУпАП розглядаються протягом доби.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185, 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Однак, в судове засідання 26.07.2024 ОСОБА_1 року не з`явився, про день та час розгляду справи був належно повідомлений судовою повісткою направленою за місцем проживання та СМС- повісткою, причини неявки невідомі.

Судове засідання відкладено до 07.08.2024 у зв`язку з неявкою особи. Гр. ОСОБА_1 не з`явився повторно, причини неявки суду невідомі.

Судове засідання відкладено до 29.08.2024. Гр. ОСОБА_1 вкотре не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Постановою від 29.08.2024 до ОСОБА_1 застосовано привід в судове засідання на 12.09.2024 на 09 год 45 хв, який не виконано. Причини невиконання постанови суду не відомі.

Постановою від 26.09.2024 до ОСОБА_1 було застосовано повторний привід в судове засідання на 11.10.2024 на 09 год 30 хв, який не виконано. Причини невиконання постанови суду не відомі. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Постановою від 11.10.2024 до ОСОБА_1 було застосовано повторний привід в судове засідання на 24.10.2024, який виконано, особу доставлено в судове засідання старшим інспектором батальйону №1 ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Анітою Ємільянович-Хітровою.

Дослідивши адміністративний матеріал, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя встановила наступне.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок як об`єкт вказаного правопорушення це обумовлена потребами суспільства система відносин, врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Законом України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» визначено, що громадське місце це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна чи відкрита для населення вільно або за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, у тому числі під`їзди будівель і споруд, а також підземні переходи, стадіони, паркінги.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Під терміном «інші подібні дії» слід розуміти: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Статтею 185 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Непокора це відкрита відмова правопорушника від виконання конкретних вимог поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку, який мав право пред`явити таку вимогу, а правопорушник був зобов`язаний і міг її виконати, але умисно не виконав.

Непокора є злісною у випадку, коли відмова від виконання чітких, конкретно сформульованих і законних вимог зазначених уповноважених осіб була неодноразовою, демонстративною чи зухвалою.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 20.07.2024 о 16 год 10 хв ОСОБА_1 за адресою м. Біла Церква, вул. Соборна, 2 поблизу музею перебував у п`яному вигляді в громадському місці не виконував законну вимогу припинити правопорушення, поводив себе зухвало, виражався нецензурною лайкою чим вчинив опір при затриманні (протокол серії ВАД №073562 від 20.07.2024).

Згідно іншого протоколу 20.07.2024 о 16 год 10 хв ОСОБА_1 за адресою м. Біла Церква, вул. Соборна, 2 поблизу музею перебував у п`яному вигляді в громадському місці виражався нецензурною лайкою, чим порушив громадський спокій та порядок (протокол серії ВАД №073561 від 20.07.2024).

До матеріалів справи на підтвердження обставин, викладених у протоколах про адміністративне правопорушення також долучено:

- протокол серії АЗ №111106 про адміністративне затримання від 20.07.2024;

- рапорт інспектора взводу №2 роти №1 ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській обл ДПП ОСОБА_3 , де викладені аналогічні обстави, які зазначені в протоколах ВАД №073562 від 20.07.2024 та ВАД №073561 від 20.07.2024;

- диск з відеозаписом з нагрудної камери №477936 від 20.07.2024.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив обставини зазначені в протоколах та визнав свою вину.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши адміністративні матеріали, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя дійшла висновку, що зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини підтверджуються доказами, наявними в матеріалах справи.

Відтак наведені обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства, яке виразилось в нецензурній лайці у громадському місці (поблизу музею).

Частиною 2 ст. 62 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами. Відповідно до приписів ч. 1 ст. 2 вказаного закону одним з завдань поліції є забезпечення публічної безпеки і порядку. Отже вимога поліцейського припинити правопорушення, а саме дрібне хуліганство у формі нецензурної лайки у громадському місці є законною, а її невиконання, що поєднано з зухвалою поведінкою містять в собі ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Водночас відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Як вбачається з протоколів адміністративні правопорушення були вчинені 20.07.2024 та є разовими, точкою відліку строку накладення адміністративного стягнення за вчинені правопорушення є день їх вчинення.

На час розгляду справи судом (24.10.2024) від часу вчинення правопорушення (20.07.2024) пройшло більше трьох місяців, тобто закінчився строк накладення адміністративного стягнення, визначений ст. 38 КУпАП.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього кодексу.

Підстава для закриття провадження у справі зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, є нереабілітуючою.

Враховуючи вимоги ст. 38, 247 КУпАП, суд дійшов висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП, необхідно закрити з нереабілітуючих обставин у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись статтями 36, 38, 178, 221, 247, КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Визнати ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП та закрити провадження на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОксана ВОЗНЮК