ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №617/1634/20 Головуючий 1 інстанції: Глоба М.М.
Провадження №33/818/250/24 Доповідач: Люшня А.І.
Категорія: ст.124 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року Харківський апеляційний суд у складі:

- головуючого судді Люшні А.І.,

- за участю захисника особи щодо

якої закрито провадження по справі

про адміністративне правопорушення,

ОСОБА_1 адвоката Антоненка І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання захисника ОСОБА_2 адвоката Косінцева К.В. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Вовчанського районного суду Харківської області від 28 грудня 2020 року,-

УСТАНОВИВ:

Цією постановою провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП закрито, у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

На зазначену постанову суду захисник ОСОБА_2 адвокат Косінцев К.В. 18 листопада 2023 року за допомогою поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи його тим, що суд першої інстанції виніс оскаржувану постанову без належного повідомлення ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, чим порушив його права, передбачені Конституцією та КУпАП, про існування вказаної постанови дізналися лише 16 листопада 2023 року, коли на підставі заочного рішення Машівського районного суду Полтавської області від 12 жовтня 2023 року ОСОБА_1 стягнув з ОСОБА_2 завдану шкоду внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, судовий збір, витрати на проведення експертизи та витрати на професійну правничу допомогу.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення захисника Антоненка І.М., який заперечував проти задоволення клопотання, дослідивши матеріали справи, вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні, виходячи з наступного.

ОСОБА_2 та його захисник Косінцев К.В., будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки не повідомили, а тому апеляційний розгляд проведено за їх відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративні правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Отже, закон пов`язує строк внесення апеляційної скарги на постанову судді у справі про адміністративне правопорушення не з датою отримання постанови суду, а лише з датою ухвалення судового рішення.

Апеляційна скарга захисника ОСОБА_2 адвоката Косінцева К.В. подана із значним пропуском строку апеляційного оскарження, майже через три роки з дня винесення оскаржуваної постанови.

Посилання захисника Косінцева К.В. на те, що лише 16 листопада 2023 року стало відомо про існування оскаржуваної постанови, як на підставу вважати поважним пропуск строку на апеляційне оскарження, є необґрунтованими та суперечливими.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 знав про складання працівниками поліції чотирьох протоколів про адміністративне правопорушення за ст.124 КУпАП відносно чотирьох учасників дорожньо-транспортної пригоди від 18 вересня 2020 року у тому числі щодо нього, приймав участь у судовому засіданні Вовчанського районного суду Харківської області від 28 грудня 2020 року при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 та у судовому засіданні Харківського апеляційного суду від 08 грудня 2021 року при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на постанову Вовчанського районного суду м.Харкова від 28 грудня 2020 року щодо ОСОБА_2 , в якому ОСОБА_1 надавав пояснення апеляційному суду та вказував, що постановою районного суду, яка вступила в законну силу, його не визнано винним, провадження по справі закрито. Зазначене свідчить про обізнаність ОСОБА_2 щодо наявності оскаржуваного судового рішення та результату розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 .

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п.27, рішення від 26 квітня 2007 року).

Подаючи апеляційну скаргу після пропуску строку на апеляційне оскарження, сторона справи повинна навести достатні поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які б об`єктивно перешкоджали звернутися до суду у визначений КУпАП строк, а отже вплинули на право сторони реалізувати конституційні засади, які визначають право на оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини у п.41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Крім того, відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява №23436/03).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд. що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, (п.53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

Таким чином, твердження захисника Косінцева К.В. про те, що строк на апеляційне оскарження пропущено із поважних причин, не підтверджено відповідними обставинами та належними доказами, клопотання не містить посилання на обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто такими, які не залежать від волевиявлення апелянта, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

За вищенаведених обставин підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції відсутні, оскільки відсутні поважні причини його пропуску.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити захиснику ОСОБА_2 адвокату Косінцеву К.В. в поновленні процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Вовчанського районного суду Харківської області від 28 грудня 2020 року щодо ОСОБА_1 , а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду А.І. Люшня