Провадження № 3/643/3671/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2024 суддя Московського районного суду м. Харкова Задорожна А.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 3 ст. 154 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095414 від 04 жовтня 2024 року, 01 жовтня 2024 року о 19:20 год. гр. ОСОБА_1 поблизу будинку № 8 по вул. Познанська, м. Харків, вигулювала собаку потенційно небезпечної породи «Пітбультер`єр» без намордника, внаслідок чого собака вкусила собаку гр. ОСОБА_2 за руку, заподіявши шкоду її здоров`ю, тим самим вчинила адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

ОСОБА_1 отримала копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095414 від 04 жовтня 2024 року, що підтверджується підписом останньої у протоколі.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду адміністративних матеріалів відносно неї, була повідомлена в передбаченому законом порядку, шляхом направлення рекомендованим листом судової повістки на адресу його місця проживання, про причини своєї неявки суддю не повідомляв. Крім того, інформація про розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 154 КУпАП розміщувалася на офіційному веб-порталі «Судова влада України» цього місцевого суду у розділі «Інформація для громадян» з найменуванням ГРОМАДЯНАМ.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) 07.07.89 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.89 про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , що не може розцінюватись як порушення її прав. Крім того в протоколі ОСОБА_1 просила розглядати без її участі.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання з`явилася, обставини, які викладені в протоколі підтвердила. Крім того зазначила, що власниця собаки також нанесла один удар ногою в спину, від чого вона впала, та три удари кулаком по голові. Від укусу собаки у неї була пошкоджена рука. Звернула увагу на те, що ОСОБА_1 нацькувала свого пса на неї, а коли той почав її кусати, вона не відтягувала його. ОСОБА_1 не виконує правил утримання собаки, собака є бійцівської породи. В зв`язку з чим є небезпечною для оточуючих. Від цієї собаки потерпають мешканці нашого 602 мікройону. Неодноразово зверталися до дільничного, також є рішення суду з приводу порушення правил утримання собаки. Собака гуляє без намордника, без поводка, не контрольована. Надала копію колективного листа мешканців будинку АДРЕСА_3 з проханням витрутися в ситуацію стосовно ОСОБА_1 , яка вигулює собак бійцівських порід без намордників, без поводків, які неодноразово кидались та кусали людей, собак, котів та кішок просто розривали. В даному колективному листі також викладено подію, яка сталася 01.10.2024 з гр. ОСОБА_2 . Просила суду вирішити питання про вилучення собаки та притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Від заступника начальника ХРУП №2 Кравченка В. надійшов лист про те, що в разі прийняття рішення за протоколом про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.154 КУпАП відносно гр. ОСОБА_1 у вигляді конфіскації тварини, визначити місце перебування зазначеної тварини в КП «Центр поводження з тваринами», м. Харків, вул. Балашовська,29.

Дослідивши матеріали протоколів про адміністративні правопорушення з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За правилами ст. 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування. Особи, які утримують домашніх тварин, мають право з`являтися з ними поза місцями їх постійного утримання (супроводжувати їх).

Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 1.2. Правил утримання домашніх тварин у м. Харкові, затверджених рішенням 25 сесії 8 скликання Харківської міської ради від 30 квітня 2024 року № 579/24 (далі Правила), правила встановлюють порядок утримання домашніх тварин та поводження з ними, визначають права і обов`язки юридичних та фізичних осіб власників домашніх тварин, а також передбачають контроль у зазначеній сфері.

За правилами п. 4.1. Правил, особи, які утримують домашніх тварин, зобов`язані виводити собак у громадські місця лише на короткому повідку (не більше 1,2 м) з прикріпленим до нашийника особистим номерним знаком, а собак, що включені до Переліку небезпечних порід собак, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1164, додатково в наморднику.

Положеннями ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за: утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без поводків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також не прибирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Обставини правопорушення підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095414 від 04 жовтня 2024 року, електронним рапортом Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, заявою та письмовими поясненнями ОСОБА_2 , поясненнями ОСОБА_3 , довідко чергового лікаря №2583, копією паспорта тварини, копією витягу з племінної книги собак, листом та рапортом працівників Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області.

З копії паспорту тварини та витягу з племінної книги собак слідує, що ОСОБА_1 є власником собаки по кличці «Найк», ІНФОРМАЦІЯ_2 , породи «Американський піт-бультер`єр», коричневого кольору.

Згідно переліку небезпечних порід собак, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2021 року № 1164, «піт-бультер`єр американський» є небезпечною породою собак.

Порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення інспектором поліції судом не встановлено, протокол відповідає вимогам, встановленим законом.

Матеріали справи не містять доказів того, що до ОСОБА_1 зі сторони працівників поліції було необ`єктивне ставлення. Ніяких доказів про порушення законодавства працівниками поліції (висновок службового розслідування, оскарження дій, рішення суду, тощо) матеріали справи не містять та останнім суду не надано.

Отже, суд доходить висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення має забезпечувати повне, всебічне й об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, що сприяє постановленню законного та обґрунтованого рішення, яке виключало б його двозначне тлумачення і сумніви щодо доведеності вини певної особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно приписів статей 1, 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Так, згідно положень ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається в межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення в ході судового розгляду не встановлено.

Відповідно до ч.1 ст.35 КУпАП обставиною, що обтяжує відповідальність ОСОБА_1 , суд визнає вчинення правопорушення за інших надзвичайних обставин, якими є введення на території України воєнного стану.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягується до адміністративної відповідальності, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.1КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є, зокрема, охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частиною 1 ст.6 КУпАП передбачено, що органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, громадські організації, трудові колективи розробляють і здійснюють заходи, спрямовані на запобігання адміністративним правопорушенням, виявлення й усунення причин та умов, які сприяють їх вчиненню, на виховання громадян у дусі високої свідомості і дисципліни, суворого додержання законів України.

Правопорушення, вчинене ОСОБА_1 є умисною, суспільно небезпечною дією, зважаючи на конкретні обставини справи.

При ухваленні рішення у справі суддя враховує обставини, що обтяжують відповідальність, та бере до уваги, що порушення допущене ОСОБА_1 є грубим. Тому, для запобігання вчиненню нових правопорушень та виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, необхідно накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції статті Закону у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Санкцією ч. 3 ст. 154 КУпАП визначено обов`язкове додаткове стягнення у виді конфіскації тварини. В матеріалах справи наявні документи, які дозволяють ідентифікувати тварину, яка підлягає конфіскації, а саме копії паспорту тварини та витягу з племінної книги собак слідує, що ОСОБА_1 є власником собаки по кличці «Найк», ІНФОРМАЦІЯ_2 , породи «Американський піт-бультер`єр», коричневого кольору, наявність відповідних документів не перешкоджає виконанню судового рішення в частині конфіскації тварини.

Накладення судом додаткового стягнення у вигляді конфіскації тварини це результат недбалого ставлення господарів тварин до правил їх утримання.

Враховуючи всі обставини справи, вилучення собаки у ОСОБА_1 (конфіскація) не можна розцінювати як жорстоке поводження з твариною. Тобто передбачене частиною 3 ст. 154 КУпАП у виді конфіскації тварин відповідає суспільній значимості порушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн, які підлягають стягненню з правопорушника.

В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору, а відтак, з нього слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.33, 40-1, ст.173 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», суддя

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП та притягнути до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу на користь держави у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 (три тисячі чотириста) грн. 00 коп. (отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача 899998; рахунок отримувача UA0020649; код класифікації доходів бюджету 21081100; призначення платежу: «сплата штрафу по справі №643/11933/24 про адміністративне правопорушення») з конфіскацією собаки по кличці «Найк», ІНФОРМАЦІЯ_2 , породи «Американський піт-бультер`єр», коричневого кольору.

Визначити місце перебування собаки по кличці «Найк», ІНФОРМАЦІЯ_2 , породи «Американський піт-бультер`єр», коричневого кольору, відповідно копії паспорту тварини та витягу з племінної книги собак власником, якої є ОСОБА_1 , в КП «Центр поводження з тваринами», який знаходиться за адресою : м. Харків, вул. Балашовська, 29.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп. (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код отримувача ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998, рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106 призначення платежу: «судовий збір при ухваленні судом постанови про накладення адміністративного стягнення по справі №643/11933/24»).

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається через Московський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя А.М. Задорожна