ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 рокуСправа № 495/9392/24
Номер провадження 3/495/3414/2024

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Братків І.І., розглянувши матеріали, що надійшли від Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, адреса місця проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючої,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

11.10.2024 до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській надійшов протокол серії ВАД №167339 від 09.10.2024 про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), складений відносно ОСОБА_1 .

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення гр. ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою відносно гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 , чим порушила людську честь та гідність, за адресою м. Білгород-Дністровський, вул. Провадійська 27 біля квартири АДРЕСА_2 та 19. Своїми діями, вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила суду, що сварки виникають на грунті неприязних відносин вже тривалий час, її сусідка ОСОБА_2 постійно провокує конфлікти.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, оцінивши в сукупності всі докази, суд доходить такого висновку.

Відповідно ст. 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце вчинення діяння, яким є виключно громадське місце.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується те, що остання перебуваючи в м. Білгород-Дністровський, вул. Провадійська, 27 біля квартир 17,18 та 19 виражалась нецензурною лайкою.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: час вчинення адміністративного правопорушення.

Всупереч вище викладеного в протоколі серії ВАД № 167339 працівниками поліції не вказано: дати та часу вчинення правопорушення.

Суд позбавлений права уточнювати фабулу правопорушення, відшукувати докази винуватості особи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до п. 39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 у справі №463/1352/16-а в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п.1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження щодо ОСОБА_1 слід закрити.

На підставі викладено, керуючись ст.ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283-284 КУпАП України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ірина БРАТКІВ