Справа № 643/3838/24
Провадження № 3-зв/643/3/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2024 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Афанасьєв В.О., розглянувши заяву прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенка П.А. про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Дмитра Анатолійовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1ст. 172-6 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

До Московського районного суду м. Харкова для розгляду надійшла заява прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенко П.А. про відвід головуючого судді Крівцова Д.А. у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В обґрунтування заяви заявник вказує, що в провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 (справа №643/3838/24 провадження №3/643/1809/24). В матеріалах справи міститься інформація, що остання є доцентом кафедри кримінального процесу в Національному юридичному університеті імені Я. Мудрого. Водночас за наявною інформацією з відкритих джерел стало відомо, що при поданні документів на конкурс на посаду судді Харківського апеляційного суду, суддя Крівцов Д.А. надав довідку від Національного юридичного університету імені Я. Мудрого, в якому ОСОБА_1 займає посаду доцента кафедри кримінального процесу, у зв`язку з чим, є сумніви у його неупередженості під час розгляду даної справи, тому просив задовольнити заяву про відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

В судове засідання прокурор Салтівської прокуратури м. Харкова Тищенко П.А. не з`явився, до його початку подав заяву про розгляд заяви про відвід судді без його участі. Наполягав на її задоволенні з підстав, викладених у самій заяві.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, до його початку подала заяву, в якій просила проводити судовий розгляд заяви про відвід судді без її участі. Не заперечувала проти задоволення заяви прокурора про відвід судді Крівцова Д.А., обставини, викладені у ній підтвердила.

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А. у судове засідання не з`явився, до його початку подав заяву, в якій вказав, що завідувачкою кафедри кримінального процесу Національного юридичного університету імені Я. Мудрого ОСОБА_1 йому надана рекомендація як кандидату на посаду судді апеляційного суду у конкурсі для кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеному рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 14.09.2023 №94/зп-23. Просив проводити судове засідання без його участі, на вирішенні питання про відвід покладався на розсуд суду.

Неявка учасників процесу не перешкоджає розгляду заяви прокурора по відвід судді Крівцова Д.А. у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи, прийшов до наступного висновку.

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебувають матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ознаками ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа передана на розгляд судді Крівцову Д.А. (справа № 643/3838/24 провадження №3/643/1809/24).

Відповідно до положень ч.2 ст.7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі додержання законності.

Нормами чинного КУпАП не визначений порядок вирішення питання про відвід (самовідвід) судді.

У пункті 4 рішення Ради суддів України №34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, суддя може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства.

Згідно ч.1 ст.2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Оскільки у вказаному Кодексі відсутні норми, що регулюють порядок вирішення питання про відвід (самовідвід) судді, а тому діє аналогія закону та в даному випадку слід керуватися нормами КПК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений статтями 75, 76 КПК України.

Відповідно до ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Між тим, згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Відповідно до ст.55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

За роз`ясненнями, викладеними в п.5постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п.1 ст.6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії») (Постанова колегії суддів першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 17 вересня 2019 року, справа №277/599/15-к).

Відповідно до п.81 рішення ЄСПЛ «Салов проти України», «неупередженість» у сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу судді Крівцова Д.А. є те, що при поданні документів на конкурс на посаду судді Харківського апеляційного суду, суддя Крівцов Д.А. надав довідку завідувачки кафедри кримінального процесу Національного юридичного університету імені Я. Мудрого, в якому ОСОБА_1 займає посаду доцента кафедри кримінального процесу, у зв`язку з чим, є сумніви у його неупередженості під час розгляду даної справи.

Таким чином, наведені стороною обвинувачення обставини свідчать про його ймовірну упередженість та можливу його певну особисту заінтересованість в даній справі на користь особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги обґрунтованість заяви про самовідвід, з метою виключення сумнівів щодо об`єктивного розгляду справи, та для забезпечення умов, за яких не виникло б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, вважаю за необхідне заяву прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенка П.А. про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 1 за ч.1 ст.172-6КУпАП (справа №643/3838/24 провадження №3/643/1809/24) задовольнити.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенка П.А. про відвід судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Дмитра Анатолійовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП стосовно ОСОБА_1 (справа №643/3838/24 провадження №3/643/1809/24).

Справу про адміністративне правопорушення №643/3838/24 провадження №3/643/1809/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП передати до канцелярії суду для подальшого визначення судді у встановленому законодавством порядку.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Афанасьєв