ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/12889/23

Пров. №3/766/494/24

13.02.2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рябцева М.С., за участю секретаря Орленко Т.І., захисника Скрипника О.М. (на відеоконференції), розглянувши матеріали, які надійшли з військової частини НОМЕР_1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Кіровоградської області, Новоукраїнського району, м. Новомиргород, РНОКПП: не відомо, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , головного сержанта, кулеметника 1 стрілецького відділення,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу № 73 від 08.12.2023 року про військове адміністративне правопорушення головний сержант ОСОБА_1 08.12.2023 року о 17.10 год., перебуваючи на території тимчасового розташування підрозділу, діючи умисно, протиправно, всупереч інтересам служби, в порушення своїх статутних обов`язків, в умовах особливого періоду, виконував службові обов`язки з ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження медичного огляду відмовився.

Дії ОСОБА_1 особою,уповноваженою наскладання протоколу,кваліфіковано зач.3ст.172-20КУпАП як відмова від проходження медичного огляду військовослужбовцем на території військової частини в умовах особливого періоду.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку зі знаходженням його на бойовому завданні.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов?язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

З огляду на викладене, а також враховуючи, що ОСОБА_1 представлений в судовому засіданні своїм представником - захисником Скрипник О.М., тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього, що відповідає вимогам ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Представник ОСОБА_1 - Скрипник О.М. в судовому засіданні просив закрити справу щодо ОСОБА_1 з підстав відсутності складу та події адміністративного правопорушення, посилаючись на порушення при складанні протоколу, так не було здійснено відеозапис огляду особи, щодо якої було складено протокол, що передбачено законом, а також були відсутні свідки відмови від проходження медичного огляду. Крім того, ОСОБА_1 був вже притягнутий до дисциплінарної відповідальності за зазначеним фактом, вважає, що двічі особа не може бути притягнута за одним й тим же фактом.

Так вина ОСОБА_1 згідно матеріалів справи обґрунтована наступними дослідженими та перевіреними судом доказами:

- протоколом про військове адміністративне правопорушення №73 від 08.12.2023, який містить відомості щодо дати, місця та способу вчинення адміністративного правопорушення;

- військовим квитком на ім`я ОСОБА_1

- рапортом командира 2 стрілецької роти в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 ;

-- пояснення заступника командира ОСОБА_4 про доповідь командиру про виявлення сержантом ОСОБА_5 головного сержанта ОСОБА_1 з ознаками алкогольного спяніння;

- пояснення техніка 2 стрілецької роти в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_6 прор виявлення ним у головного сержанта ОСОБА_1 ознак алкогольного спяніння, який відмовився підписувати протокол;

- довідка про результати медичного огляду ОСОБА_1 , в якій зазначено, що останній від обстеження відмовився;

- характеристика ОСОБА_1 .

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідност.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Військовослужбовці Збройних Сил України, щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції (ч. 1 ст. 266-1 КУпАП).

Огляд військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, щодо яких є підстави вважати, що вони у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, виконують обов`язки військової служби або перебувають на території військових частин, проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником)військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів (ч. 2 ст. 266-1 КУпАП).

Під час проведення огляду військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів уповноважена посадова особа застосовує спеціальні технічні засоби відеозапису, а в разі їх відсутності або неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. У випадку застосування спеціальних технічних засобів відеозапису матеріали відеозапису обов`язково долучаються допротоколу про адміністративне правопорушення (ч. 6 ст. 266-1 КУпАП). Огляд військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним (ч. 9 ст. 266-1 КУпАП).

Не зважаючи на вищевикладені вимоги діючого КУпАП до процедури проведення огляду військовослужбовців на визначення стану алкогольного сп`яніння, особою, уповноваженою на складання протоколу, не долучено до матеріалів справи доказів матеріалів здійсненої відеофіксації процедури проходження відповідного огляду ОСОБА_1 .

Крім того матеріали справи не містять відомостей про залучення свідків для проведення відповідного огляду, з огляду на вимоги ч. 6 ст. 266-1 КУпАП. До матеріалів справи пояснення долучені показння свідків ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , які свідчили про обставини виявлення ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , однак вони не були свідками відмови останнього від проходження від медичного огляду, напроти вказують, що ОСОБА_1 погоджувався пройти огляд та був направлений до КНП "Херсонського обласного закладу з надання психіатричної допомоги" для проведення обстеження. В протоколі ж про адміністративне правопорушення містяться відомості про інших осіб, які були свідками складення протоколу. Письмових пояснень зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення свідків матеріали справ не містять, що у свою чергу позбавляє суд можливості приймати до уваги їх зміст.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що огляд ОСОБА_1 було проведено з порушенням вимог ст. 266-1 КУпАП, а тому останній є недійсним, що має своїм наслідком порушення процедури доведення перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння під час виконання службових обов`язків.

У свою чергу Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі,або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумніви щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Отже, в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП Українимає своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 172-20,247, 250-252,280,283,284 КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяМ. С. Рябцева