№ 3/756/5215/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

судді Ковальової В.М.,

за участі секретаря судового засідання Пархоменка В.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1. ст. 155-1 КУпАП стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

УСТАНОВИВ:

В провадження судді надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 4086 від 12.09.2024 року, заступником начальника відділу ГУ ДПС у м. Києві Гаврилішиним К.А. при проведенні фактичної перевірки магазину де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , податкова адреса: АДРЕСА_2 , встановлено, що посадова особа продавець, ОСОБА_1 , 03.09.2024 вчинив за адресою: АДРЕСА_3 , правопорушення встановленого порядку ведення розрахунківу сфері торгівлі, а саме: проведення розрахункової операції без видачі відповідного розрахункового документу, чим порушив п. 2 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265-95ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та вчинено правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфіковано за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

В судові засідання (10.10.2024, 30.10.2024) ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи за адресою проживання. Причини неявки суду невідомі, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, з метою усунення зловживань процесуальними правами особи, відносно якої вирішується питання про її притягнення до адміністративної відповідальності, уникнення затягування розгляду справи з огляду на строки накладення адміністративного стягнення, що можуть бути спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності за вчинене, а також на строки розгляду даної категорії справи про адміністративне правопорушення (ст. 277 КУпАП), вважаю, що відповідно до ст. 268 КУпАП, можливо розглядати справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази в їх сукупності, суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

Диспозиція ч.1 ст.155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до п.п.1,2 ст.3 ЗУ "Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг" - суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок. Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Об`єктом правопорушень, передбачених вказаною статтею, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій, при цьому суб`єктами правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Аналіз диспозиції ч.1 ст. 155-1КУпАП, а також положень ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов`язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Крім того, ч. 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихст. 255 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи доказами вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 є:

- обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення № 4086 від 12.09.2024 року;

- акт фактичної перевірки № 103544/26/15/07/ від 12 вересня 2024 року яким зафіксовано те, що 03.09.2024 року о 12 год. 05 хв. проведено перевірку господарської одиниці магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_2 , продавцем якого допущено порушення встановленого порядку проведення розрахунків: здійснено проведення розрахункових операцій без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми, чим порушено п.п. 1, 2 п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме проведення контрольної розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій (програмного реєстратора розрахункових операцій, розрахункової книжки) при продажу товарів (наданні послуг): зовнішнього акумулятора 1 шт. за ціною 1 699,00 грн., продавець ОСОБА_1 , провів розрахункову операцію із застосуванням ПРРО, але без видачі розрахункового документа натомість видав чек №200630 від 20.07.2024 в якому відсутні обов`язкові реквізити, що може міститися у фіскальному чеку, а саме відсутня назва суб`єкта господарювання, відсутній фіскальний номер ПРРО, відсутній фіскальний номер чеку.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення № 4086 від 12.09.2024, суддя встановила, що протокол про адміністративне правопорушення складено щодо ОСОБА_1 , як продавця магазину. В той же час магазин належить ФОП ОСОБА_2 .

Також з акту фактичної перевірки суб`єкта господарської діяльності № 103544/26/15/07/ від 12.09.2024 та протоколу про адміністративне правопорушення № 4086 від 12.09.2024 не вбачається можливості встановити всі обставини здійснення факту покупки, а саме відсутні відомості про особу, яка придбала товар, свідків.

Єдиними доказами, в яких вказується про факт порушення покладених на ОСОБА_1 функціональних обов`язків, щодо здійснення розрахункових операцій, є протокол про адміністративне правопорушення; копія акту (довідки) фактичної перевірки. Всупереч змісту протоколу, фіскальний чек який додано до протоколу № 4086 від 12.09.2024 містить QR-код, при переході на який відображається назва суб`єкта господарювання, номер чеку та номер РРО.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості. У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 №463/1352/16-а, зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, не містять належних та допустимих доказів наявності в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.155-1 КУпАП

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАПпідлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 155-1, 247, 280, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя В.М. Ковальова