№ 3/183/6011/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гузоватий О.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 85 КУпАП,

в с т а н о в и в :

19 вересня 2024 року о 18 годині 45 хвилин ОСОБА_1 здійснював вилучення водних біоресурсів, а саме ловив рибу на річці Самара в Самарівському району Дніпропетровської області забороненим знаряддям лову сіткою жилковою у кількості 1 штуки, з берега. Виловленої риби не виявлено. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги пп. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства.

В суд ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про місце та час розгляду справи. Крім того, останній достовірно знав, що стосовно нього складено протокол про адміністративне правопорушення, який направлений до суду. Клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду від ОСОБА_1 не надходило. Тому, на підставі ст. 268 КУпАП суддя вирішив розглядати справу без участі ОСОБА_1 .

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить її підпис у протоколі, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 85 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суд вважає встановленою вину ОСОБА_1 у вчинені ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, на підставі наступних доказів, досліджених судом: протоколу про адміністративне правопорушення, яким зафіксовано факт правопорушення; письмових пояснень ОСОБА_1 , викладених ним у протоколі про адміністративне правопорушення про те, що він ловив рибу на вудку та зачепив кусок чужої сітки та під`їхала рибоохорона; опису знарядь незаконного добування водних живих ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, спеціальних документів, водних живих ресурсів від 19.09.2024 № 000775, згідно з яким за фактом виявленого правопорушення у ОСОБА_1 вилучено заборонене знаряддя лову сітку жилкову 1 штуку, довжиною 10 м., висотою 1,2 м., вічко 15х15 мм.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства забороняється добування (вилов) такими знаряддями - сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме: грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).

Обставин, які пом`якшують та/або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.

Крім того, судом встановлено, що шкідливих наслідків від правопорушення не настало.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

А у відповідності до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, враховуючи характер скоєного правопорушення, яке не становить великої суспільної шкідливості й не завдає значних збитків державним і суспільним інтересам, а також безпосередньо громадянам, особу правопорушника, ступінь його вини, зокрема, його дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, вік, рід занять, майновий та сімейний стан, а також за відсутності обставин, що обтяжують покарання, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення та обмежитись усним зауваженням, а справу про адміністративне правопорушення стосовно нього слід закрити.

Керуючись статтями 22, 85, 279, 280, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, оголосивши йому усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП у зв`язку з оголошенням усного зауваження.

Знаряддя вчинення правопорушення, а саме: сітку жилкову 1 штуку, довжиною 10 м., висотою 1,2 м., вічко 15х15 мм конфіскувати.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено за наслідками розгляду справи по суті.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Гузоватий