Справа № 589/5526/24
Провадження № 3/589/2461/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Лєвша С.Л., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Шосткинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області у відношенні громадянина України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Шостка, Сумської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого директором «Ліс Госп»,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення (бланк серія ВАВ №009892) складеного 22 листопада 2024 року вбачається, що 22 листопада 2024 року близько 22 годині 30 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї доньки ОСОБА_2 , а саме: кричав, довів до сліз, тобто умисні дії психологічного характеру, в наслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої.

Зазначені дії кваліфіковані за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, додатково пояснив, що прийшов додому з роботи не в настрої і гучно висловлював свої думки щодо роботи. Дружину та доньку не ображав, нецензурно не висловлювався.

В судовому засіданні представник неповнолітньої потерпілої ОСОБА_2 - ОСОБА_3 суду пояснила, що увечері 22 листопада 2024 року близько 22 години 30 хвилин її чоловік ОСОБА_1 повернувся з роботи роздратований, почав голосно висловлювати свої думки щодо роботи. В цей час їй здалося, що він лається в її бік та в бік їх малолітньої доньки ОСОБА_2 і викликала поліцію. Додатково вказала, що вона неправильно оцінила ситуацію, все що сталося це непорозуміння. Під час лайки, нецензурних слів ОСОБА_1 не висловлював.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, представника малолітньої потерпілої, дослідивши докази, суд прийшов до наступного.

Згідно із ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом

Згідно із ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ч.1 ст.173-2 КУпАП настає у разі вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених у диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому. Разом з тим, вчинення будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру, повинно бути підтверджено поясненнями свідків, потерпілих або іншими доказами (наприклад аудіо/відео фіксацією), що є необхідним елементом складу даного правопорушення.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч. 1 ст. 173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», домашнє насильство- діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

П. п. 4, 7 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насиллю» передбачено, що дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); батьки (мати, батько) і дитина (діти).

Нормами цього закону визначено, що психологічним насильством є така форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Разом з цим, до матеріалів справи не долучено будь-яких доказів, відеозаписів, показів свідків того, що ОСОБА_1 дійсно вчиняв будь-які умисні дії психологічного характеру, пов`язані з домашнім насильством відносно своєї малолітньої доньки. А покази представника потерпілої та самої особи, що притягується до адміністративної відповідальності, спростовують факт вчинення ОСОБА_1 , будь-яких умисних дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно із ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.247 КпАП України, обставина, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищезазначене, за відсутності достатніх та переконливих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суд вважає, що сукупністю доказів у справі не доведена наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, а отже провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КпАП України.

Керуючись ст. 2, ч. 2 ст. 7, ст. 9, ч. 1 ст. 173-2, ст. 221, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 280, 283-285, 294 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення №589/5526/24, провадження №3/589/2461/24, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю події і складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша