ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/13423/24

Пров. №3/766/7345/24

24.10.2024 року Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рябцева М.С., за участю секретаря: Орленко Т.І., потерпілої ОСОБА_1 , особи щодо якої складено протокол про адміністаритвне правопорушення: ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Хмельницької області, РНОКПП невідомо, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 234567 ОСОБА_2 07.08.2024 близько 10.30 години, перебуваючи по вул. Ціалковського біля буд. № 83 в м. Херсоні, вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_1 , а саме: виражався на її адресу нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, порушив громадський порядок.

Дії ОСОБА_2 особою, уповноваженою на складання протоколу кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під час судового розгляду ОСОБА_2 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, заперечив проти обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. Дав показання про те, що 07.08.2024 року між ним та ОСОБА_1 за адресою : м.Херсон, вул. Ціалковького буд. 83, виник конфлікт з приводу гуманітарної допомоги, яка в той час видавалась міжнародною організацією «Червоний Хрест». Його було уповноважено квартальною комінету для того, щоб він взяв декілька пакунків гуманітарної допомоги для маломобільних осіб за окремими списками. В час коли він брав пакунки, на нього безпричинно напала ОСОБА_1 , яка почала його бити руками та кричати на нього, що він краде гуманітарну допомогу. У відповідь він також на неї кричав, між ними виник словесний конфлікт, однак нецензурної лайки не використовував.

Потерпіла ОСОБА_1 пояснила в судовому засіданні, що 07.08.2024 року вона отримувала гуманітарну допомогу, ОСОБА_2 несподіванно став її звинувачувати у крадіжки гуманітарної допомоги, обзивати її, та потім ударив рукою.

У свою чергу судом було допитано ряд свідків, які пояснили наступне.

Свідок ОСОБА_3 дала показання про те, що вона є квартальною комітету, та вона, дійсно, 07.08.2024 року попросила ОСОБА_2 взяти гуманітарну допомогу для маломобільних осіб згідно зі списками.

Свідок ОСОБА_4 дав показання, про те, що 07.08.2024 року він прийшов за адресою: АДРЕСА_2 отримувати гуманітурну допомогу, допомогав завантажити гуманітарну допомогу до автомобілю, разом з ОСОБА_2 відносили пакунки. В цей час підбігла ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та накинулась на нього з кулаками, вибила у нього з рук гуманітарну допомогу, та кричала на нього, ОСОБА_2 в той момент закривався руками від неї.

Свідок ОСОБА_5 дала показанння про те, що вона 07.08.2024 року отримувала гуманітарну допомогу за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_2 був там головний та віддавав людям гуманітарну допомогу. Коли він ніс коробки з гуманітарною допомогою до машини, підбігла ОСОБА_1 та ногою вдарила його під коліном, та вибила з рук гуманінатрну допомогу, та почала сварити ОСОБА_2 . При цьому не чула щоб ОСОБА_2 виражався нецензурною лайкою.

Свідок ОСОБА_6 дала показання про те, що вона 07.08.2024 року отримувала гуманітарну допомогу за адресою: АДРЕСА_2 . Бачила як між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник словісний конфлікт, ОСОБА_2 обзивав ОСОБА_1 та провокував на конфлікт. Внаслідок чого ОСОБА_1 не витримала та напала на ОСОБА_2 , між ними виникла потасовка.

Так вина ОСОБА_2 згідно досліджених судом матеріалів справи обґрунтована особою, уповноваженою на складання протоколу на ступними дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №234567 від 08.08.2024 , в якому викладено обставини інкримінованого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, а саме: дату та час , місце , обставини допущеного правопорушення;

- заявою про вчинене правопорушення, відповідно до якого ОСОБА_7 . просить вжити заходів до ОСОБА_2 , , який висловлювався на його адресу нецензурною лайкою, звинувачував у розкраданні гумаанітарної допомоги;

- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_7 , та ОСОБА_2 , які є ідентичними тим, що вон надали в судовому засіданні.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 справа №288/1158/16-к хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Суд зауважив, що для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об?єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. А за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, досліджених судом, та пояснень ОСОБА_2 та свідків, між учасниками події 07.08.2024 виник конфлікт з приводу порядку та умов отримання гуманітарної допомоги, а не через те, що ОСОБА_2 намагався виразити явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_2 саме хуліганського мотиву, а відтак його не може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумнів щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 247, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяМ. С. Рябцева