П О С Т А Н О В А

Іменем України

"30" жовтня 2024 р. Справа153/1715/24

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В. за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Вінницький рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , непрацюючої, громадянки України, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 03.10.2024 о 08 годині 50 хвилин на р.Марківка, в межах с.Велика Кісниця Могилів-Подільського району Вінницької області, здійснювала незаконний вилов риби з берега забороненим знаряддям лову, а саме: екран «Косинка» L-1,2 м Q 15х15 мм Р-1м 1 шт. При цьому виловила рибу виду: Марена звичайна 2 екземпляри; Вирезуб 2 екземпляри, загальною вагою 0,5 кг, яка є об`єктом Червоної книги України, чим порушила п.п.3 п.5 розділу ІV Правил любительського рибальства, в результаті чого нанесла збитки рибному господарству України на суму 20660 гривень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнала, вказала, що 03.10.2024 вона пішла на річку Марківка зловити рибу дитині. Під час риболовлі до неї підійшов рибінспектор, який повідомив, що вона зловила рибу «Вирезуб», яка занесена до Червоної книги України. Однак, вона не знала про це. Риба була ще жива і вона випустила її в річку. В скоєному щиро розкаялася та запевнила, що більше не буде порушувати закон.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частиною 2 статті 90 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин, - що тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно добутого і на посадових осіб - від п`ятдесяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно добутого.

Відповідно до пп.3 п.5 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року, для забезпечення охорони водних біоресурсів забороняється добування (вилов), транспортування або зберігання на рибогосподарському водному об`єкті (його частині), в його прибережній захисній смузі або у транспортному засобі чи на борту судна усіх видів морських звірів та водних біоресурсів, які занесені до Червоної книги України та/або включені до переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім того, ст.63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, зокрема винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища, а також невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні.

Відповідно до наказу Міндовкілля від 19.01.2021 №29 «Про затвердження переліків видів тварин, що заносяться до Червоної книги України (тваринний світ), та видів тварин, що виключені з Червоної книги України (тваринний світ)» вирезуб причорноморський (Rutilus frisii) та марена звичайна Barbus barbus занесені до Червоної книги України як вид I категорії (зникаючі), (порядкові номера в переліку 440 та 452).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , а саме: протокол про адміністративне правопорушення, серія ВН №000553 від 03.10.2024; квитанцію №203 про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення; розрахунок матеріальної шкоди; такси «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства «Про рибне господарство» внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів; фотосвітлини; опис-оцінку, вважаю доведенною її винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП, а її дії кваліфікую, як вилучення із природного середовища риби, яка занесена до Червоної книги України.

Разом з тим, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд враховує наступне.

Згідно ст.ст. 23, 33 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, яка пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст.34 КУпАП, є щире розкаяння винного.

Обставин, які обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності й обмежитись усним зауваженням.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

Беручи до уваги характер скоєного правопорушення та особу винної, яка вперше притягається до адміністративної відповідальності, вину визнала, розкаялася, виловлену рибу випустила у річку, вказане порушення не потягло за собою будь-яких тяжких наслідків, дотримуючись принципу пропорційності покарання та недопущення особистого надмірного тягаря для особи, а тому вважаю це правопорушення малозначним і маю підстави звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, на підставі ст.22 КУпАП, обмежитись відносно неї усним зауваженням.

Щодо відшкодування майнової шкоди слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За змістом ч.1 ст.170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

За правилами ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, тому збитки за вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.90 КУпАП, стягненню не підлягають, вимога заступника начальника Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області начальника відділу Данаіле С. про стягнення з ОСОБА_1 заподіяної шкоди у розмірі 20660 гривень відповідно до вимог ч.3 ст.40 КУпАП може бути вирішена судом в порядку цивільного судочинства.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВН №000553 від 03.10.2024, квитанції №203 про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення та опису-оцінки у ОСОБА_1 було вилучено заборонене знаряддя лову екран «Косинка» 1 шт. (L-1,2 м Q 15х15 мм Р-1м).

Вирішення питання щодо вилучених речей: забороненого знаряддя лову екран «Косинка» 1 шт. (L-1,2 м Q 15х15 мм Р-1м), врегульоване ст.265 КУпАП та пунктом 11 Порядку зберігання вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення речей і документів, затвердженого Постановою КМУ №17 від 16.01.2012, відповідно до якого за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення речі і документи в установленому порядку конфіскуються, повертаються володільцеві або знищуються, а у разі вилучення речей за плату - реалізуються.

Таким чином, вилучені речі: заборонене знаряддя лову екран «Косинка» 1 шт. (L-1,2 м Q 15х15 мм Р-1м), необхідно конфіскувати в дохід держави.

Керуючись ст.ст.90, 221, 251-252, 283, 284 ч.1 п.1 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП за малозначністю, обмежившись відносно неї усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити.

Вилучені речі: заборонене знаряддя лову екран «Косинка» 1 шт. (L-1,2 м Q 15х15 мм Р-1м), необхідно конфіскувати в дохід держави.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Суддя Р.В. Швець