П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.10.2024 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Олександр Шовкопляс розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС в Київській області відносно

ОСОБА_1 , громадянина України, ТОВ «СВЕТІЛЕД» керівник, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії 1870/10-36-04-06, 05.06.2024 головним державним інспектором Білоцерківського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Київській області Крижанівською К.О., при камеральній перевірці виявлено порушення термінів сплати перерахування податків, платежів, зборів платежів податкової звітності з податку на додану вартість (акт від 01.08.2024 № 40791/10-36-04-06/38168507), встановлено що гр. ОСОБА_1 , керівник ТОВ «СВЕТІЛЕНД» вчинив порушення: несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість, згідно акту від 01.08.2024 №40791/10-36-04-06/20580525. Встановлено порушення пункту 50.1 ст.50 пункту 57.1 ст.57 п.203.2 ст.203 Податкового Кодексу України №2755-VI від 02.10.2010 (із змінами і доповненнями), чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.163-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи належно повідомлявся, причини неявки суду невідомі. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. З огляду на вказані положення рішення Європейського суду з прав людини та положень чинного законодавства, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до вимог Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності можливість своєчасно дізнатись про хід судового розгляду. Таким чином, відсутність ОСОБА_1 під час розгляду справи в суді зумовлена саме його пасивною поведінкою, небажанням брати участь в судовому засіданні та розцінюється судом як дії, спрямовані на ухилення від передбаченої законом відповідальності.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу, за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно зі ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Суддя, оголосивши протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Частиною 1 ст.256 КУпАП визначені вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема, в ньому зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Інструкція з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджена Наказом Міністерства фінансів України від 02.07.2016 № 566 (в редакції від 15.02.2022) також містить бланкетну норму, відповідно до якої, зміст протоколу про адміністративне правопорушення має відповідати вимогами ст.256 КУпАП (Розділ ІІ, п.4).

В протоколі про адміністративне правопорушення серії №1870/10-36-04-06 від 05.06.2024 відсутній рік народження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Викладене свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення належним чином не оформлений, що позбавить суд можливості встановити відомості про особу, що притягується до адміністративної відповідальності. До протоколу про адміністративне правопорушення не додано жодного документу на підтвердження того, що ОСОБА_1 , обіймає посаду керівника ТОВ «СВЕТІЛЕД»;

Крім того, з матеріалів справи слідує, що інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення виявлено в ході проведення камеральної перевірки 01.08.2024, встановлено порушення вимог пункту 50.1 ст.50 пункту 57.1 ст.57 п.203.2 ст.203 Податкового Кодексу України №2755-VI від 02.10.2010 в той час як в порушення вимог ст.254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення №1870/10-36-04-06 складено 05.06.2024, що визначає наявність істотних хронологічних неузгодженостей та унеможливлює об`єктивного з`ясування обставин, що мають суттєве значення для справи.

З вищенаведеного слідує, що поданий до суду протокол про адміністративне правопорушення №1870/10-36-04-06 від 05.06.2024, оформлений відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-2 КУпАП, вимогам закону не відповідає та містить грубі недоліки.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що докази, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення та акту камеральної перевірки викликають розумні сумніви.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Тому, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 розпочате за ч.1 ст.163-2КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Виходячи з викладеного, керуючись ч.1 ст. 163-2, статтями 7, 221, 247, 252, 283-285, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-2 ч. 1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОлександр ШОВКОПЛЯС