Справа 362/6387/24
Провадження 3/362/2961/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.09.2024 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 08.08.2024 близько 20.39 год ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці за адресою АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою, що принижувало людську гідність потерпілої ОСОБА_2 , внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 суду пояснив, що він відремонтував криницю, а води там мало, на всіх не вистачає, тому він перекрив доступ до води. Вважає себе правим у цій ситуації, яка на даний час не має вирішення. Конфлікт був саме з цього приводу, і він був у себе у будинку, і звідти кричав, а вони лаялись на вулиці.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що вони з потерпілим є сусідами, вже тривалий час у них вкрай неприязні особисті стосунки через побутові питання (доступ до води у криниці загального користування). Потерпілий вважає, що оскільки він за власний рахунок відремонтував криницю, то тільки він і має право користуватися. В цей день вона прийшла із представником влади для узгодження цього питання, а потерпілий їх ображав лаявся і не хотів спілкуватися з цього приводу. Викликав поліцію. Питання щодо криниці не врегульовано.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані письмові матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Разом з тим, судом достовірно встановлено, що між учасниками справи склались тривалі вкрай неприязні особисті відносини через побутовий конфлікт, який до теперішнього часу не вирішено. Вони неодноразово конфліктували, звертались із скаргами один на одного до правоохоронних органів, представників виконавчої влади (голови села).

При цьому, конфлікт між ними дійсно відбувався у громадському місці, разом з тим сторонні громадяни там були відсутні, порядок та спокій інших мешканців вулиці порушено не було (докази про це відсутні у матеріалах справи і у протоколі відсутні).

Наявність в діях особи саме хуліганського мотиву (безпричинного або малозначного) відносно потерпілої беззастережними доказами по справі не доведена, тобто умислу на вчинення саме хуліганських дій не було, а конфлікт між ними пов`язаний із довго триваючими особистими неприязними стосунками на побутовому ґрунті.

Згідно зі ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Враховуючи вкладене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.