Справа № 595/1437/24
Провадження № 3/595/761/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2024

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Тхорик І.І., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції №2 (м. Бучач) Чортківського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області на:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого,-

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №366408 від 23 серпня 2024 року, 21 серпня 2024 року о 20.20 год. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 обзивав нецензурними та образливими словами і шарпав за верхній одяг ОСОБА_2 на його земельній ділянці.

Такі дії ОСОБА_1 працівниками поліції при складанні протоколу кваліфіковані за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи присутнім у судовому засіданні, вину в інкримінованому йому правопорушенні заперечив. Пояснив, що того дня він перебував на своїй земельній ділянці і помітив, що його сусід ОСОБА_2 на своїй земельній ділянці прокопав рів та обклав його шифером, внаслідок чого дощові води з його земельної ділянки текли на його подвір`я. Побачивши це, він почав засипати рів. ОСОБА_2 , помітивши це, підійшов до нього і почав виштовхувати його із земельної ділянки, у зв`язку з чим між ними виник конфлікт. Зауважує, що з даного приводу він звертався до сільської ради, проте будь-якої реакції від них не було. Зауважує, що він лише захищався від ОСОБА_2 , який розпочав конфлікт першим. Додав, що конфлікт між їхньою см`єю та сусідом ОСОБА_2 триває уже протягом багатьох років.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши докази по справі, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд відповідно до вимог ст. 280 КУпАП повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих, головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Конфлікт це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Приймаючи до уваги те, що правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к роз`яснено, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Верховний Суд дійшов висновку, що за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В той же час дії ОСОБА_1 при складанні протоколу працівниками поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Проте, з пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, слідує, що конфлікт між ним та ОСОБА_2 виник у зв`язку з тим, що останній облаштував на своїй земельній ділянці стічний рів, який обклав шифером, через що усі дощові води, які на переконання ОСОБА_1 , течуть на його подвір`я. Окрім того, ОСОБА_1 повідомив, що між ними тривають неприязними відносинами уже довгий час.

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, не встановлено.

Так, згідно долученого до адміністративної справи протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 21.08.2024, ОСОБА_2 просить притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який 21.08.2024, перебуваючи на його земельній ділянці, в ході словесного конфлікту, почав шарпати його за одяг, викручувати руки та висловлюватися в його сторону нецензурними словами.

До матеріалів справи долучені письмові пояснення ОСОБА_2 від 21.08.2024, в яких він повідомив, що 21.08.2024 близько 20 год. 20 хв. він знаходився на своїй земельній ділянці біля свого житлового господарства. В цей момент на його земельну ділянку зайшов його сусід ОСОБА_1 , який словесно почав погрожувати йому фізичною розправою, обзивати образливими словами та розкидати на його земельній ділянці землю. Надалі ОСОБА_1 підійшов до нього ближче та, схопивши за руки, почав їх викручувати. Після чого, він, з метою уникнення конфлікту, вирвався та пішов до себе додому і повідомив про даний факт на лінію «102».

Згідно письмових пояснень ОСОБА_3 від 23.08.2024, така повідомила, що вона проживає по сусідству із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Так, 21.08.2024 близько 20.00 год. вона була очевидцем, як ОСОБА_1 зайшов на земельну ділянку ОСОБА_2 , де обзивав останнього різними нецензурними словами, шарпав та штовхав.

За даними письмових пояснень ОСОБА_4 від 23.08.2024, такий повідомив, що 21.08.2024 близько 20.00 год. він був очевидцем, як ОСОБА_1 зайшов на земельну ділянку сусіда ОСОБА_2 , де обзивав останнього різними нецензурними словами, шарпав його за верхній одяг, штовхав, а також голосно кричав.

Як вбачається з рапорту ст. інспектора-чергового ВП № 2 (м. Бучач) Сайчука Б.М. від 21.08.2024, 21.08.2024 о 20.30 год. телефоном надійшло повідомлення від ОСОБА_2 , 1967 р.н., жителя с. Соколів Чортківського району, про те, що ОСОБА_1 в неадекватному стані вдарив його, ЕМД не потрібно. Виїздом на місце події працівниками поліції було встановлено, що 21.08.2024 близько 20.20 год. ОСОБА_1 , 1982 р.н., перебуваючи на земельній ділянці в АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 , через неприязні відносини вчинив з останнім словесний конфлікт, під час якого ображав його, словесно погрожував та шарпав, чим вчинив дрібне хуліганство. Будь-яких тілесних ушкоджень не спричинив.

Поряд з тим, свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що він є батьком ОСОБА_1 та проживає по сусідству з ОСОБА_2 , який викопав рів та перекрив свою земельну ділянку шифером, у зв`язку з чим усі дощові води течуть з городу сусіда їм на подвір`я, що призводить до затоплення подвір`я та майна. Коли його син забирав шифер, між ним та ОСОБА_2 виник конфлікт, в ході якого, окрім них обох, учасником конфлікту також ще був інший сусід Бойко, який є шваґром ОСОБА_2 , та який побив його сина.

Проаналізувавши вищенаведене, суд приходить до переконання, що у матеріалах справи немає даних, які б характеризували об`єктивну сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто того, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань.

Відтак, фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, такі обставини підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту та інші дії описані у протоколі, утворюють дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити громадський порядок, проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

Аналіз матеріалів провадження дає підстави для висновку, що дії ОСОБА_1 не були спрямовані на грубе порушення громадського порядку, а конфлікт з ОСОБА_2 був зумовлений особистою неприязню, а не через бажання протиставити себе суспільству та продемонструвати явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а непідтвердження вчинення правопорушення відповідними доказами не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17.

За наведених обставин, факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає за необхідне провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 252, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Тернопільського апеляційного суду через Бучацький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. І. Тхорик