Справа № 211/2649/24
Провадження № 3/211/1613/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

28 травня 2024 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Юзефович І.О., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Відділення поліції №1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,

- за статтею 173 КУпАП,-

встановив:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 208613 від 22.04.2024 року, 15 квітня 2024 року о 23 год. 05 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці біля буд. АДРЕСА_3 висловлювався нецензурною лайкою у бік гр. ОСОБА_2 , чим принизив її людську гудність та порушив громадський порядок, чим скоїв дрібне хуліганство та порушив ЗУ №55/97-ВР від 07.02.1997.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив факт порушення ним 15.04.2024 року громадського порядку, пояснив, що в подальшому більше такого не повториться.

Дослідивши письмові матеріали, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Згідно пунктів 1, 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, рапортом, тощо.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Разом з тим, згідно вимог статей 23,33 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до вимог статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого правопорушення орган, посадова особа, уповноважені вирішувати справу, можуть звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно з частиною 2 статті 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 вчинив незначне правопорушення, раніше до адміністративної відповідальності не притягався, суд вважає можливим застосувати ст.22 КУпАП та звільнити його від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, чого буде достатньо для забезпечення виховного впливу та запобігання вчиненню нових правопорушень.

Керуючись ст.ст. 22, 283, 284 КУпАП, суд,-

постановив:

визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за скоєння ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, оголосивши ОСОБА_1 усне зауваження.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду в десятиденний строк з дня винесення постанови.

Суддя: І. О. Юзефович