ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2024 суддя Херсонського міського суду Херсонської області Єпішин Ю.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ХРУП ГУНП в Херсонській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, РНОКПП не встановлено, не працюючу, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, 21.08.2024 року о 17 год. 00 хв., біля будинку 28/1 по вул. Р.Старчеуса в м.Херсоні, ОСОБА_1 , здійснювала торгівлю з рук алкогольними напоями, а саме: горілка 0,5 л., гр. ОСОБА_2 , вартістю 80 грн., чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3ст.156 КУпАП.

В судове засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Відповідно приписів ч.2 ст.268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.156 КУпАП участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Згідно положень ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст.280 КУпАП регламентовано, що суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Адміністративна відповідальність за ч.3 ст.156 КУпАП настає у разі торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Тобто, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП полягає у торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами у заборонених законодавством місцях, а також полягає у здійсненні торгівлі, тобто процесу обміну товарами та грошима.

Разом із цим, до матеріалів справи не надано жодних належних та допустимих доказів того, що в зазначений день, час та місце ОСОБА_1 , дійсно здійснювала реалізацію горілки, протокол вилучення коштів за реалізований товар працівниками поліції не складався, фіксації обставин вчинення правопорушення за допомогою відеозапису не здійснювалося. Інші докази, які б підтверджували торгівлю ОСОБА_1 , алкогольними напоями також відсутні.

Факт зберігання чи вилучення алкогольних напоїв не становлять об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП.

Крім того, в доданих до протоколу про адміністративне правопорушення письмових пояснень ОСОБА_1 , по суті порушення ОСОБА_1 , зазначила, що 21.08.2024 року, співробітники поліції вилучили у неї розливну горілку об`ємом 5 літрів, яку вона зберігала для себе.

Суд зазначає, що в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований уп.43рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008р.у справі «Кобець проти України»(з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282). Судова практика свідчить, що у відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Враховуючи зазначене, всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП на думку суду є недоведеним.

На підставі вище викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 , за ч.3 ст.156 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, ст.10, ч. 3 ст.156, ст.247, ст.278, ст.280, ст.283-285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.156 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Речі, котрі вилучені відповідно до протоколу серії ВАД № 234621 від 21.08.2024 - повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Ю.М.Єпішин