Справа № 308/8108/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли з відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, особу встановлено на підставі паспорта громадянина України з безконтактним носієм № НОМЕР_1 , виданий 08.05.2018, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , вчитель інформатики в Концівському ліцеї, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , -

- за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 433130 від 30.04.2024, 24.04.2024 близько 10 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні Концівського ліцею чіплявся до гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

У судове засідання гр. ОСОБА_1 з`явився, зазначив, що не вчиняв жодного правопорушення, повідомив суд, що 24.04.2024 мав місце словесний конфлікт із гр. ОСОБА_2 , яка є жінкою його рідного дядька, який відбувся на фоні особистих недоброзичливих відносин. Зазначив, що словесно нікого не ображав, розмова відбулась з приводу робочих питань, однак підставою є особисті неприязні стосунки з родичкою. Просив до відповідальності не притягати.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Суб`єкт правопорушення загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку).

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 433130 від 30.04.2024, ОСОБА_1 ставиться у вину, що він 24.04.2024 близько 10 год. 00 хв. перебуваючи в приміщенні Концівського ліцею чіплявся до гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Згідно копії протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.04.2024 потерпіла ОСОБА_2 зазначила, що 24.04.2024 близько 10 год. 00 хв. в приміщенні Концівського ліцею, в присутності дітей, вчитель цього ліцею гр. ОСОБА_1 почав з нею словесний конфлікт, підвищував голос, нецензурно виражався, внаслідок чого їй викликали швидку. В той же час у письмових поясненнях зазначила, що між нею та вчителем ОСОБА_1 виник словесний конфлікт, під час якого останній почав її ображати в присутності дітей, ОСОБА_1 кричав, голосно розмовляв, довів її до нервового зриву.

У поясненнях директора Концівського ліцею ОСОБА_3 від 30.04.2024 зазначено, що вона 24.04.2024 побачила потерпілу в пригніченому стані, ОСОБА_2 повідомила директору, що почувається погано, а також розповіла про конфліктну ситуацію, що відбулась між нею та гр. ОСОБА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин, які тривають досить давно.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Так стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративне стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к зазначила таке: «15.За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи та наданих пояснень між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся словесний конфлікт, однак абсолютно виключена суб`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення, оскільки мав місце словесний конфлікт між родичами, а тому хуліганський мотив у таких діях відсутній.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що діяння, яке ставиться у вину гр. ОСОБА_1 , а саме вчинення дрібного хуліганства матеріалами справи не доведене, в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення, його вина не підтверджена.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 9, 173, 221, 245, 280, 283-284, 289, 291 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя І.О. Шепетко