Справа № 359/5870/24
Провадження № 3/361/3848/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василенко Т. К., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , працюючу керівником ПП «Медіан», РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1202/10-36-07-08 від 28.05.2024 встановлено факт порушення ОСОБА_1 04 квітня 2024 року о 11 год. 30 хв. у медичній лабораторії за адресою: АДРЕСА_2 , порядку проведення розрахунків, а саме не забезпечено наявність РРО на місці проведення розрахунків, так 02 квітня 2024 року проведено в безготівковій формі через електронний засіб на суму 130,00 грн без видачі відповідного розрахункового документу, чим порушено п. п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, клопотань чи заяв про відкладення суду не надала.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Дубчак Л. С. у судовому засіданні подала письмові заперечення, в яких просила закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що наявні в матеріалах справи документи є неналежні та недопустимі. Зокрема, у наказі Головного управління ДПС у Київській області від 03 квітня 2024 року № 893-п на проведення фактичної перевірки не було зазначено жодної підстави її призначення та проведення. З огляду на таке порушення, посадових осіб не було допущено до проведення перевірки. Єдиним доказом, на який посилається Головне управління ДПС у Київській області як на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення є акт фактичної перевірки, який на думку захисника, отриманий з порушенням вимог чинного законодавства та є недопустимим. Контролюючими органами одночасно було здійснено намір проведення фактичної перевірки за 6 адресами структурних підрозділів ПП «Медіан». У момент коли посадові особи контролюючого органу прийшли до структурного підрозділу за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 перебувала в одному зі структурних підрозділів в місті Києві. Тобто ОСОБА_1 не проводила та об`єктивно не могла проводити жодних розрахункових операцій, про які вказано в акті фактичної перевірки та протоколі. Докази того, що до обов`язків ОСОБА_1 входять обов`язки зі здійснення розрахункових операцій в матеріалах справи відсутні. Крім того, у протоколі зазначено абсолютно дві різні дати, начебто вчинення адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи, суддя дійшов такого.

Згідно з частинами другою четвертою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад правопорушення (проступку) включає в себе ознаки, які об`єднуються в чотири групи (елементи), що характеризують: об`єкт адміністративного проступку, об`єктивну сторону проступку; суб`єкт адміністративного проступку; суб`єктивну сторону проступку, і являють собою нерозривну єдність, і наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння.

Зокрема, об`єктивна сторона правопорушенняце сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Диспозицією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 3 ГК України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Частиною 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення адміністративних протоколів, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, у матеріалах про адміністративне правопорушення міститься протокол про адміністративне правопорушення № 1202/10-36-07-08 від 28.05.2024. Доданий акт (довідка) фактичної перевірки від 12.04.2024 року не є належними доказами, підтверджуючий, що саме 04 квітня 2024 року ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 проводила розрахунки. Інші докази того, що остання порушила п. п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» у справі відсутні.

Крім того, з урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відтак, аналізуючи зібрані у справі докази, суд вважає недоведеним факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1) ч.1 ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Суддя: Т. К. Василенко