ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/377/24

12 лютого 2024 року

м.Костопіль

Костопільський районний суд Рівненської області в особі судді Грипіч Л.А.

розглянувши матеріали, що надійшли від ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, паспорт НОМЕР_1 виданий 10.05.2011 Святошинським РУ ГУ МВС України в місті Києві, РНОКПП: НОМЕР_2 , військовий квиток НОМЕР_3 виданий 28.05.2015 Святошинським військовим комісаріатом м.Києва, курсант 3 навчальної роти 1 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки військової частини НОМЕР_4 , молодший сержант, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 ,

за ч.3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

30 січня 2024 року, у м.Рівне, начальником групи виявлення, припинення злочинів та інших правопорушень ІНФОРМАЦІЯ_1 майором ОСОБА_2 , складено відносно молодшого лейтенанта ОСОБА_1 протокол ЛВР №21 про військове адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якого, 24.01.2024, близько 19:00, під час проведення на території підрозділу військової частини НОМЕР_4 контрольного шикування, командиром підрозділу виявлено молодшого лейтенанта ОСОБА_1 у стані наркотичного сп`яніння.

Дії ОСОБА_1 попередньо кваліфіковані за ч.3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 факт правопорушення заперечив та пояснив, що він не вживав ні алкогольних, ні наркотичних речовин, а лише приймав ліки у зв`язку із хворобливим станом. Вважає, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Михайлов В.О., подав клопотання про закриття провадження у справі.

Клопотання мотивоване тим, що 24 січня 2024 року близько 19 год. 00 хв. під час проведення на території підрозділу військової частини НОМЕР_4 контрольного шикування молодшому сержанту ОСОБА_1 стало зле, почалися судоми, запаморочення і фактична втрата свідомості, оскільки близько 40 хвилин ОСОБА_1 не пам`ятає подій, які відбувалися. У зв`язку з таким хворобливим станом, ОСОБА_1 було надано медичний препарат «Феназепам», який є заспокійливими ліками, після чого стан військовослужбовця вдалося стабілізувати, однак, з невідомих причин, лікаря для ОСОБА_1 не було викликано, а натомість командиром підрозділу було викликано посадових військової служби правопорядку для фіксації у ОСОБА_1 стану наркотичного сп`яніння.

Вказує, що Феназепам, це бензодіазепіновий препарат, транквілізатор, який застосовують при різних невротичних, неврозоподібних, психопатичних і психопатоподібних станах. Феназепам психотропний засіб групи похідних бензодіазепіну, що має анксіолітичну, протисудомну, міорелаксуючу та снодійну дію. Феназепам посилює дію снодійних, наркотичних і протисудомних препаратів, етилового спирту. Також вказує, що препарат призначають при різних невротичних, неврозоподібних, психопатичних, психопатоподібних захворюваннях, які супроводжуються тривогою, страхом, підвищеною дратівливістю, напруженістю, емоційною лабільністю, при реактивних психозах, іпохондро-сенестопатичному синдромі, вегетативних дисфункціях і розладах нічного сну. Профілактика станів страху та емоційного напруження. Як протисудомний засіб препарат застосовують для купірування епілептичного статусу та серійних нападах різної етіології та для лікування хворих на епілепсію. В неврологічній практиці Феназепам застосовують для лікування гіперкінезів і тиків, ригідності м`язів.

Вказує, що із медичної характеристики, виданої т.в.о. начальника медичної служби військової частини НОМЕР_4 старшого лейтенанта медичної служби ОСОБА_3 , вбачається, що 25.01.2024 ОСОБА_1 самостійно звертався за медичною допомогою з приводу НЦД змішаного типу та вказує, що нейроциркуляторна дистонія, це комплексне захворювання серцево-судинної системи, що містить різні патології і порушення неврит і ендокринних систем організму. Захворювання виникає внаслідок стресових ситуацій або на тлі вже наявних захворювань. При вказаному захворюванні артеріальний тиск не має певного характеру, може різко змінюватися з високого на катастрофічно низький. Це пояснюється ураженням обох частин вегетативної нервової системи. Симптомами нейроциркуляторної дистонії є: постійна слабкість в організмі (яка не проходить після сну або тривалого відпочинку); стомлюваність, недосип через безсоння; больові відчуття в грудях, безпричинне відчуття тривоги; дратівливість, емоційна неврівноваженість; незначні зміни артеріального тиску, виникнення задишки при незначних фізичних навантаженнях; виникнення тахікардії; відчуття нестачі повітря, прискорене і форсоване дихання, нудота, блювота, озноб у всьому тілі, підвищена пітливість.

Зазначає, що частина вказаних симптомів спостерігалася у ОСОБА_1 24 січня 2024 близько 19 год. 00 хв. під час проведення на території підрозділу військової частини НОМЕР_4 контрольного шикування, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було надано сильнодіючий заспокійливий препарат Феназепам, для стабілізації стану.

Також вказує, що до протоколу додано Витяг №192 КП РОЗПЦН із журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу або швидкість реакції від 24.01.2024 року у якому зазначено про перебування ОСОБА_1 в стані наркотичного сп`яніння та наявність в організмі бензодіаду.

Вказує, що бензодіад є складовою частиною препарату Феназепам, який вживав ОСОБА_1 24.01.2024 року після приступів.

Також вказує, що в порушення Порядку визначення процедури направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів (далі - військовозобов`язані), а також військовослужбовців Збройних Сил (далі - військовослужбовці) для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, який затверджено постановою КМУ №32 від 12.01.2024 року, яка набрала чинності 18.01.2024 року, до матеріалів справи не долучено Акту огляду на стан сп`яніння і такий акт не складався та не долучений до протоколу, а також матеріли справи не містять відеозапису проведення процедури огляду на стан наркотичного сп`яніння, а уповноважена посадова особа не залучала для огляду двох свідків.

Також вказує, що в порушення вказаного Порядку матеріали справи також не містять висновку за результатами медичного огляду ОСОБА_1 , а лише Витяг №192 КП РОЗПЦН із журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу або швидкість реакції від 24.01.2024 року, що не передбачено постановою КМУ №32 від 12.01.2024 року.

За наведених умов вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення та просить закрити провадження у справі.

В судовому засіданні захисник заперечив факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, вказав, що військовими служби правопорядку порушено порядок оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, підтримав подане клопотання та просив закрити провадження у справі.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , його захисника адвоката Михайлова В.О., повно, всебічно та об`єктивно дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали додані до протоколу, дійшов наступних висновків.

Так на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення, надано протокол ЛВР №21 про військове адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якого від 30.01.2024, Витяг №192 від 24.01.2024 з журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Разом з тим суд враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України №32 від 12 січня 2024 року затверджено Порядок направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції та проведення такого огляду (далі Порядок), який набрав законної сили 18.01.2024.

Відповідно до п.5 Порядку, огляд проводиться: уповноваженою посадовою особою - на місці вчинення (виявлення) правопорушення, а у разі неможливості провести огляд на місці вчинення (виявлення) правопорушення - безпосередньо в органі управління, у військовій частині (в установі, організації, на підприємстві, в закладі, підрозділі) з використанням спеціальних технічних засобів (засоби вимірювальної техніки, які відповідають законодавству, що містить вимоги до таких засобів) і тестів, які мають документ про відповідність; лікарем закладу охорони здоров`я, який пройшов спеціальну підготовку.

Як вбачається з матеріалів справи, огляд ОСОБА_1 проведено у Комунальному підприємстві «Рівненський обласний центр психічного здоров`я населення» Рівненської обласної ради.

Відповідно до п.12, 14 Порядку, огляд військовослужбовців/ військовозобов`язаних у закладі охорони здоров`я проводиться в будь-який час доби. Лікар, що проводив у закладі охорони здоров`я огляд військовослужбовця/військовозобов`язаного, складає за його результатами акт медичного огляду та висновок. Висновок складається у трьох примірниках: по одному для уповноваженої посадової особи, військовослужбовця/ військовозобов`язаного, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Разом з тим, матеріали справи не містять акту медичного огляду та висновку, які передбачені п.14 Порядку.

Більше того, на запит суду Комунальним підприємством «Рівненський обласний центр психічного здоров`я населення» Рівненської обласної ради надано лише завірену копію Витягу з журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 24.01.2024.

Відтак суд враховує, що долучення до протоколу на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення Витягу з журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 24.01.2024 №192 суперечить вимогам абз.2 п.7 Розділу ІІ Інструкції зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення, яка затверджена Наказом Міністерства оборони України від 23 жовтня 2021 року №329 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 грудня 2021 року за №1622/37244, а також суперечить п.14 Порядку, який передбачає складання за результатами огляду акту медичного огляду та висновку.

Разом з тим, суд не приймає до уваги доводи захисника про те, що до протоколу не долучено відеозапис огляду або пояснення свідків огляду, оскільки за змістом п.5, 6 Порядку, застосування спеціальних технічних засобів відеозапису, а у разі неможливості залучення двох свідків, проводиться у разі проведення огляду уповноваженою особою, а не лікарем закладу охорони здоров`я.

Також суд не приймає до уваги доводи захисника адвоката Михайлова В.О., про надання ОСОБА_1 посадовими особами медичної служби військової частини препарату Феназепам, який показав ознаки, схожі на ознаки наркотичного сп`яніння, оскільки будь-яких доказів надання такого препарату ОСОБА_1 суду не надано і судом таких доказів не здобуто.

Разом з тим суд враховує, що лишається беззаперечним факт недотримання посадовими особами військової служби правопорядку вимог Інструкції зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення та Порядку направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції під час оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме ненадання передбаченого п.14 Порядку акту медичного огляду та висновку за результатами огляду.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.1, 2 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративне правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Відповідно до ст.245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Суд також враховує, що 17 липня 1997 року Верховна Рада України ратифікувала Європейську конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі Конвенція) є частиною національного законодавства України, і підлягає застосуванню нарівні з національним законодавством України. Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Так відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року, у справі «Аллене де Рібермон проти Франції», Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.1 ст.280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган, (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, в якому зазначається суть правопорушення та інші дані, необхідні для розгляду справи і не може вважатися беззаперечним доказом вини особи.

Відтак, враховуючи встановлені судом під час розгляду справи порушення при оформленні матеріалів про адміністративне правопорушення, з огляду на практику Європейського суду з прав людини, у суду виник обґрунтований сумнів у доведеності поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд дійшов переконливого висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених умов, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З огляду на вищенаведене, керуючись ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі №564/377/24 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненської апеляційного суду через Костопільський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяЛ. А. Грипіч