Провадження № 3/686/7668/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., з участю секретаря судового засідання Тарковської А.С., потерпілої ОСОБА_1 , захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності адвоката Рибачка А.А., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерку,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановила:

Згідно протоколу ВАВ № 271582 від 20.08.2024 року ОСОБА_2 ставиться у вину те, що вона 19.08.2024 року близько 16 год. 30 хв. перебуваючи біля входу в під`їзд за адресою по АДРЕСА_2 з хуліганських спонукань виражалась нецензурною лайкою і погрожувала на адресу гр. ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що дійсно 19.08.2024 року близько 16 год. 30 хв. вона виходила до магазину, в під`їзді свого будинку зустрілася з потерпілою ОСОБА_1 , яка є її сусідкою поверхом вище і з якою в неї біля 2 років до того тривали неприязні стосунки у зв`язку порушенням тиші тої як сусідки. Побачивши зі сторони потерпілої негативний наміри в її бік, вона почала знімати її на телефон. Потерпіла їй показала середній палець та сказала, що їй треба лікуватись, на що вона не відреагувала, після чого вони пішли по своїм справам. Будь-якої нецензурної лайки та погроз 19.08.2024 року близько 16 год. 30 хв. біля входу в під`їзд за адресою по АДРЕСА_2 , вона не висловлювала в бік потерпілої.

Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 зазначила, що так, дійсно вона з ОСОБА_2 є сусідами. ОСОБА_2 мешкає поверхом нижче. В неї є двоє малолітніх дітей, які граються та іноді створюють шум. ОСОБА_2 протягом останніх двох років регулярно на неї скаржиться до поліції, у зв`язку з чим у них тривають неприязні стосунки. 19.08.2024 року дійсно вона виходила з ліфта, зустрілася з ОСОБА_2 і та без її дозволу почала знімати потерпілу на телефон. Вона попросила її припинити такі дії, оскільки це порушує її права. Проте саме того дня в той час та в тому місці ОСОБА_2 не висловлювалась в її бік нецензурною лайкою та не погрожувала їй. Події, зазначені в протоколі були днем раніше, проте дільничний це не зазначив в протоколі. Не заперечувала, щодо закриття справи за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Захисник ОСОБА_2 адвокат Рибачок А.А. в судовому засіданні підтримав позицію своєї підзахисної і просив закрити провадження по справі.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що провадження в справі підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки будь-яких об`єктивних доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_2 хуліганських дій з метою порушення громадського порядку, спокою громадян та/або прояву зневаги до суспільства (як обов`язкової ознаки дрібного хуліганства, виходячи із диспозиції ст. 173 КУпАП), матеріали справи не містять, не встановлено таких і судом.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших дій. При цьому, для кваліфікації таких дій за ст.173КУпАП обов`язковому встановленню підлягає те, чи були вони вчинені з хуліганських мотивів, тобто через прагнення особи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12), об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння висновується з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Крім того, як випливає з п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Фактичні обставини даної справи, встановлені судом на підставі відомостей, зафіксованих у доданих до протоколу про адміністративне правопорушення письмових документах, та наданих в судовому засідання особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та потерпілою, свідчать, що матеріалами справи не доведено факт здійснення саме хуліганських дій у формі висловлювання нецензурною лайкою в громадському місці за зазначеними в протоколі обставинами..

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій, а були лише реакціє на дії потерпілої, з якою ОСОБА_2 перебувала на той момент в неприязних стосунках.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Фактичні обставини справи свідчать, що вказаний конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків та тривав певний проміжок часу. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_2 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу інкримінованого останній адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст.247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 251, 256, 252, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

постановила:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа