П О С Т А Н О В А

Іменем України

19.09.2024 року м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Кузь В.Я., розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого, за даними протоколу проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

04 липня 2024 року до Франківського районного суду м. Львова поступили матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 226167 від 01.07.2024р., 22.06.2024р. близько 20 год. 42 хв. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи по АДРЕСА_2 вчинив дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою до гр. ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_1 в судовому засіданні не визнав своєї вини, зазначив, що за подій, які мали місце згідно розглядуваного протоколу, перебував на подвір"ї будинку, в якому проживає його донька, та прибирав дерев"яні гілки, які під час буревію відламалися з дерев. Пояснив, що потерпілий постійно спілкується до нього з неповагою, чинить провокативні дії, оскільки він ( ОСОБА_1 ) не бажає продавати йому квартиру, в якій проживає його донька, а власником є він. Не пригадує, щоб в сторону ОСОБА_2 нецензурно виражався.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що за подій, які мали місце згідно розглядуваного протоколу, ОСОБА_1 напав на нього з металевим предметом, подібним на мачете, в присутності дружини, дітей та друзів, які приїхали до нього в гості. Крім того, ОСОБА_1 погорожував, обливав зі шланга водою. В подальшому ОСОБА_3 поїхав у відділ поліції писати відповідну заяву.

На уточнюючі питання головуючого відповів, що заяв в порядку КПК України він не подавав, дозволяв собі іноді звертатися до ОСОБА_1 на "ти" або "Сірожа", підтвердив, що на відео нецензурної лайки з боку ОСОБА_1 не зафіксовано.

Представник потерпілого - адвокат Лазор У.М. підтримала пояснення свого підзахисного, вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 повідомила, що за подій, які мали місце згідно розглядуваного протоколу, вона разом зі своїм хлопцем приїхали в гості до ОСОБА_2 , однак його не було вдома і їм довелося його чекати. В подальшому, не зрозуміло з яких причин ОСОБА_1 почав до них незрозуміло звертатися, погрожував спустити собаку, а тому вони вийшли за територію. Пізніше ОСОБА_1 облив їх водою зі шлангу, потім прийшов ОСОБА_2 та попросив ОСОБА_1 нормально себе поводити, однак на зауваження ОСОБА_1 не реагував.

В судововому засіданні переглянуто долучений ОСОБА_2 відеозапис, на якому частково відображені події, які мали місце згідно розглядуваного протоколу.

Вивчивши представлені на розгляд адміністративні матеріали, заслухавши пояснення учасників судового процесу та дослідивши фактичні обставини, у їх сукупності, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не доведена.

В силу вимог ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст.173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Складений щодо ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, на думку суду, складений (оформлений) з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а саме - у ньому не сформульовано суті правопорушення, як визначено диспозицією ст.173 КУпАП.

Зі змісту цього протоколу неможливо зрозуміти об`єктивну сторону правопорушення, яка повинна бути чіткою, зрозумілою та не викликати сумнівів.

Крім того, в розглядуваному протоколі відсутні свідки, хоча з переглянутого судом відеозапису вбачається, що такі були на місці події.

Справа про адміністративне правопорушення вирішується судом виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол не може бути визнаний належним та достатнім доказом наявності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Суд бере до уваги долучений до матеріалів адміністративної справи відеозапис, долучений як доказ самим потерпілим, оскільки на ньому чітко зафіксовано те, що ОСОБА_1 не виражався нецензурною лайкою до гр. ОСОБА_2 та інших, зокрема на відеозаписі відсутня фіксація прямих висловлювань ОСОБА_1 безпосередньо в сторону гр. ОСОБА_2 .

Суд не бере до уваги пояснення допитаного в судовому засіданні свідка, оскільки такі, в частині висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою, спростовуються переглянутим в судовому засіданні відеозаписом.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів, у розумінні ст. 251 КУпАП, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства саме 22.06.2024р. об 20 год. 42 хв., що полягає у нецензурній лайці, матеріали справи не містять.

За таких обставин суть правопорушення з кваліфікацією дій ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП України є сумнівною та не доведеною, що є не прийнятним, оскільки, суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівів, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року № 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Згідно з ст.62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину (правопорушення). Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обгрунтованих доказів того, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення у вигляді нецензурної лайки, що передбачене ст.173 КУпАП, в ході розгляду справи не здобуто, і такі не долучені уповноваженою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення.

Суд не вбачає в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, як це визначено в ст. 9 КУпАП, а саме, протиправної, винної (умисної або необережної) дії у вигляді нецензурної лайки, що йому інкримінується.

За змістом постанови від 08.07.2020 року у справі 463/1352/16-а Верховний Суд також звертає увагу на те, що в силу принципу презумції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно п.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 33, 268, 283, 284 КпАП України, -

постановив:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, а саме нецензурної лайки, передбаченого ст.173 КУпАП та відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення, відносно нього, закрити.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подано скаргу протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через суд, що постановив рішення.

Суддя В. Кузь