Справа № 375/1769/24
Провадження № 3/375/1142/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2024 селище Роктне Білоцерківського району Київської області

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Антипенко В.П., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від відділення поліції №1 Білоцерківського РУП НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 183 Кодексу України про адміністративні правопорушення ,-

В С Т А Н О В И В:

За матеріалами справи 26.09.2024 о 23:48 ОСОБА_1 перебуваючи в п"яному вигляді, здійснив завідомо неправдивий виклик поліції, а саме зателефонував на 102 та повідомив, що йому погрожують пістолетом та здійснили два постріли в повітря, хоча цього насправді не було, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 183 КупАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав. Пояснив, що зателефонував до поліції його друг Денис, з яким вони відпочивали разом, та дав йому трубку і сказав, що говорити працівникам поліції. У той момент дійсно невідомий чоловік їм погрожував пістолетом та здійснив два постріли вгору. ОСОБА_1 батьків не має, навчається в училищі.

Інтереси ОСОБА_1 у судовому засіданні представляв педагог ОСОБА_2 .

Вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 101368 від 16.10.2024, ОСОБА_1 26.09.2024 о 23.48 здійснив неправдивий виклик працівників поліції, повідомивши, що йому погрожували пістолетом, але насправді цього не було. Суддя звертає увагу на те, що вказаний протокол складено без законного представника ОСОБА_1 , а тому не може бути визнаний допустимим доказом.

Суддя звертає увагу, що згідно з вимогами ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, повинен бути складений не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В порушення вказаних вимог вказаний протокол складений із значним порушенням строків його складення.

Отже, складання даного протоколу про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок з моменту виявлення особи, яка його вчинила, а тому слід вважати дії уповноваженої посадової особи непослідовними, оскільки належним було б складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення не пізніше двадцяти чотирьох годин після його виявлення та закріплення відповідних доказів про їх вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зазначені дії посадової особи уповноваженої на складання протоколу не відповідають такій складовій принципу правової визначеності як передбачуваність застосування правових норм. Дотримання даного принципу є необхідним для того, щоб виключити будь-які ризики свавілля, наприклад, як в даному випадку, посадовою особою органу поліції безпідставно не було складено протокол відразу після виявлення адміністративного правопорушення. Чинним законодавством не передбачено будь-яких випадків зволікання у часі оформлення протоколів у побідних справах, у зв`язку із чим складання протоколу через значний проміжок часу від дати виявлення правопорушення є недопустимим та не відповідає принципу законності.

Суддя звертає також увагу на те, що матеріали справи не містять жодного доказу факту неправдивого виклику ОСОБА_1 працівників патрульної поліції.

Суддя не приймає у якості доказу рапорт працівника поліції від 26.09.2024, оскільки викладені у ньому обставини не підтверджуються іншими доказами по справі.

Відповідно до правової позиції, яку висловив Верховний Суд у постанові від 20.05.2020 у справі № 524/5741/16-а, рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно статті 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

У відповідності до частини третьої статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 порушень встановлених правил адміністративного нагляду по всіх епізодах та відсутність події адміністративного правопорушення передбаченого частиною 2 статті 187 КУпАП України.

Внаслідок зазначеного, на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись статтями 247, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, через відсутність події цього адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В. П. Антипенко