САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/3172/24
Провадження №3/726/1030/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.10.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки за національністю, РНОКПП: НОМЕР_1 , що працює вихователькою у ЗДО №40 м. Чернівці, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно із даними скерованого на розгляд Садгірського районного суду м. Чернівці протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187329 від 26 серпня 2024 року, складеного щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП: 01.08.2024, приблизно о 12:00, гр. ОСОБА_1 , перебуваючи у АДРЕСА_2 , вчинила конфлікт із сусідкою ОСОБА_2 в ході якого словесно ображала останню принижуючи її честь та гідність. Таким чином вказано, що своїми діями гр. ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні вказала про те, що у неї не було конфлікту із сусідкою ОСОБА_2 , більше того не розуміє, що саме відбувалося 01.08.2024. Також вказала про те, що саме сусідка провокує її та маму ОСОБА_3 на конфлікти, погрожує, постійно викликає поліцію та навіть зверталася до суду із позовом щодо спору у питання поділу земельної ділянки. Причин для конфлікту немає, але ОСОБА_2 часто скаржиться на те, що їй заважають бур`яни, яких немає (на підтвердження чого долучає фото із місця проживання), на звуки собак та курей, які фізично неможливо припинити, так як це тварини, які повністю перебувають на власному подвір`ї та не виходять за його межі.

Просила закрити провадження у справі, оскільки є не конфліктною людиною, протиправних дій щодо ОСОБА_2 не вчиняла, що можуть підтвердити свідки.

Також у судовому засіданні допитано свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які теж проживають по сусідству. Останні повідомили суду, що їй не відомо про якісь конфлікти між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка лише недавно переїхала. Також вказали про те, що за багато років можуть охарактеризувати ОСОБА_1 як неконфліктну людину, готову завжди прийти на допомогу. Не чули, щоб 01.08.2024 сусіди сварилися, чи кричали один на одного.

Свідок ОСОБА_3 , мати ОСОБА_1 повідомила суду, що саме сусідка ОСОБА_2 постійно вчиняє сварки та погрожує забрати город. Сварки відбуваються між ними, а не із ОСОБА_6 . Через ці непорозуміння свідок вказує про те, що вже неодноразово зверталася до лікарів за медичною допомогою (на підтвердження чого долучає виписки із медичного закладу). Просила врахувати те, що жодних неправомірних дій та сварок не було 01.08.2024, а чому сусідка викликала поліцію не знає, однак вважає, що це зроблено з метою залякування.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та зібрані у ній докази, надавши їм відповідну правову оцінку, доходжу такого висновку.

Згідно із вимогами ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин у справі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає, зокрема, у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Так, на доведення вини ОСОБА_1 до матеріалів справи долучено лише заяви ОСОБА_2 та письмові пояснення потерпілої у яких остання просить прийняти міри щодо її сусідки, яка вчиняє конфлікти, обзивається нецензурними словами, поширює плітки, погрожує (а.с.2, 3, 4).

Однак інших доказів вини ОСОБА_1 до матеріалів справи не долучено.

У своїх заявах ОСОБА_2 вказує про наявність у неї записів неправомірних дій сусідів, однак жоден із записів не вказує про вчинення таких дій саме 01.08.2024.

Крім того, у самій заяві не вказано які саме конкретні дії вчинила ОСОБА_1 щодо ОСОБА_2 01.08.2024 та у чому саме вони полягали, де вони відбувалися, що позбавляє суд можливості встановити наявність чи відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Не можливо встановити, чи спростувати те, що конфлікт відбувався між сусідами у громадському місці, на вулиці, у присутності сторонніх осіб, що є обов`язковою ознакою дрібного хуліганства.

Таким чином протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 187329 від 26 серпня 2024 року не містить вказівку на порушення громадського порядку та спокою громадян, також не вказано в чому саме це проявлялося та до матеріалів справи не долучено доказів такого порушення. Тобто, співробітниками поліції не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (постанова ВСУ від 04.10.2012 у справі № 5-7к12).

Згідно із ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не допускається.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Так, в даному конкретному випадку, належних та допустимих доказів вчинення 01.08.2024 неправомірних дій ОСОБА_1 щодо своєї сусідки ОСОБА_2 , які б охоплювалися поняттям «дрібне хуліганство» матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

За таких обставин доходжу висновку про недоведеність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, п.1 ст.247, ст.ст. 7, 173, 251, 254, 280, 284, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП, - закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

СуддяС. А. Асташев