Справа № 183/4640/24
Провадження № 3/183/2944/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2024 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області

Фролова В.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого вантажником в магазин «Будівельник», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

28.04.2024, о 18.55 годині, гр. ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , забрав у своєї дружини гр. ОСОБА_2 мобільний телефон, чим своїми діями вчинив домашнє насильство психологічного характеру, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду матеріалу засобами поштового зв`язку та смс повідомленням, про наявність поважних причин неявки до суду не повідомляв та клопотання про відкладення розгляду справи не надавав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та,враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання,при тому,що вона обізнана про розгляд даної справи,визнано можливим розгляд справи у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Будучи допитаною в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 підтвердила обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення від 28.04.2024, зазначивши, що ОСОБА_1 її чоловік, з яким вона перебуває у стадії розлучення. Останній 28.04.2024 прийшов до неї на роботу до магазину по АДРЕСА_3 , та відібрав в неї телефон, у зв`язку з чим вона звернулась до органів поліції.

Вислухавши пояснення потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши письмові докази по справі, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, у підтвердження вини ОСОБА_1 автором протоколу про адміністративне правопорушення надано: рапорт від 28.04.2024, яким зафіксовано повідомлення зі служби 102, відповідно до якого чоловік у стані алкогольного сп`яніння забрав телефон у заявниці ОСОБА_2 , погрожував фізичною розправою останній; протоколом про прийняття заяви про винене кримінальне правопорушення від 28.04.2024; поясненнями ОСОБА_2 ;

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказував про те, що, оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Крім того, приймаючи до уваги приписи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02), «Малофєєва проти росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти росії» (рішення від 20.09.2016, заява № 926/08), слід виходити з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, в фабулі протоколу про адміністративне правопорушення вказано, що

гр. ОСОБА_1 забрав у своєї дружини мобільний телефон, разом з цим не зазначено, в чому саме виразилось психологічне насильство з боку ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1. ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, результат дослідження та оцінки доказів надає обґрунтовані підстави дійти висновку про недоведеність поза розумним сумнівом матеріалами справи факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.О. Фролова