Справа № 703/5011/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , непрацюючого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП,

у с т а н о в и в :

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №141315 від 07.09.2024, згідно з яким ОСОБА_1 07 вересня 2024 року близько 17 години 00 хвилин по АДРЕСА_3 вчинила домашнє насильство відносно чоловіка ОСОБА_2 , а саме: висловлювалась нецензурною лайкою, розбила шибку вікна, чим могла завдати шкоди здоров`ю морального та психологічного характеру.

Згідно з протоколом дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнала та пояснила, що в них з чоловіком дійсно виник конфлікт на побутовому рівні, однак домашнього насильства вона відносно свого чоловіка не вчиняла.

Перевіривши факти, викладені в протоколі, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , вивчивши надані матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП).

Згідно з ч.ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 07.09.2024 серії ВАД №141315 у вину ОСОБА_1 ставиться те, що вона 07.09.2024 близько 17 години по АДРЕСА_3 вчинила відносно свого чоловіка ОСОБА_1 домашнє насильство, а саме: висловлювалась нецензурною лайкою, розбила шибку вікна, чим могла завдати шкоди здоров`ю морального та психологічного характеру, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Санкція ч.1 ст.173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства визначаються Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» № 2229-VIII від 7 грудня 2017 року.

Відповідно до п.3 ст.1 Закону № 2229-VIII домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (п.14 Закону №2229-VIII).

Таким чином, під домашнє насильство, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, підпадають такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю особи.

Адміністративним правопорушенням є не будь-яке домашнє насильство, а лише те, яке потягло за собою завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого або ж могло спричинити таку шкоду.

Домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердила, що в неї з чоловіком виник конфлікт на побутовому рівні.

На думку суду, суперечка (конфлікт), про який йдеться у протоколі про адміністративне правопорушення від 07.09.2024 серії ВАД №141315, не охоплюється диспозицією статті 173-2 КУпАП, не є об`єктивною стороною вказаного правопорушення, за що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

Саме по собі вживання нецензурної лайки не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки ці дії обов`язково мають потягнути за собою наслідки, а саме: завдання чи можливість завдання шкоди, у даному випадку, психічному здоров`ю потерпілого.

Протокол та додані до нього докази не містять обставин, за яких ОСОБА_1 розбила шибку скла.

І навіть за цієї умови з фабули протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається, що конфліктна ситуація викликала у потерпілого ОСОБА_2 побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинила емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю.

І матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували настання наслідків, передбачених диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення від 07.09.2024 серії ВАД №141315, у якому зазначені обставини вчинення ОСОБА_1 протиправних дій, сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не доводить її вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, та не є достатнім доказом вини.

Покази потерпілого ОСОБА_2 про вчинення щодо нього ОСОБА_1 домашнього насильства психологічного характеру, також не підтверджені іншими доказами.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, п. 3 ст. 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Справу про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя І.Я. Биченко