Провадження № 3-244/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Криворот О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, без місця реєстрації, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст.173 КУпАП,

встановив:

зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №273415 від 03.11.2023 вбачається, що ОСОБА_1 03.11.2023 приблизно о 00.15 год. знаходячись в громадському місці, за адресою: м. Київ, пр. Відрадний, 14, висловлювався нецензурною лайкою та справляв природні потреби в невстановленому місці, чим порушував громадський порядок, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене 1 ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про перенесення судового засідання не подавав. У зв`язку з чим враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, суд вважає за можливо розглянути справу за його відсутності.

Відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Згідно з вимогами ч.1 ст.268 КУпАП участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, при розгляді справи за ч.1 ст.173 КУпАП не є обов`язковою.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, повністю знайшла своє підтвердження у зібраних та досліджених в судовому засіданні письмових доказах.

Обираючи вид стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, особу та майновий стан порушника.

Однак, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, незначні пошкодження її транспортного засобу, відсутність пошкоджень у іншого транспортного засобу, суд вважає необхідним, на підставі ст. 22 КУпАП, у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до вимог п. 3 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження провадження в справі закривається.

Керуючись ч. 1 ст. 173 КУпАП та на підставі ст.ст. 283, 284, 294 КУпАП, суд -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, оголосити йому усне зауваження, а провадження в справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.О.Криворот