Справа № 758/9287/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Управління патрульної поліції у м.Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

15.07.2024 року, о 20 год. 20 хв., за адресою АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 здійснив дрібне хуліганство а саме висловлювався нецензурною лайкою в магазині «АТБ» та в стані алкогольного сп`яніння чіплявся до громадянки ОСОБА_2 , що ображало її гідність, громадську мораль та вдарив ОСОБА_2 по голові та в обличчя.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене за ст. 173 КУпАП.

В призначене судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся про судові засідання 02.09.2024 року, 25.09.2024 року, була направлена СМС-повістка на номер, який зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, на телефонні двізнки не відповідав, також була скерована судова повістка за місцем проживання, зазначене в матеріалах справи, конверт повернувся без вручення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

У зв`язку з тим, що суд вжив всіх заходів щодо повідомлення особи про розгляд справи та прибуття її у судове засідання, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки судом були вичерпані усі заходи забезпечення особи у судове засідання, вважаю за можливе провести розгляд справи у його відсутність.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП, оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

До матеріалів справи долучено протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №316908 від 15.07.2024 року та письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 від 15.07.2024 року, згідно яких вона стояла в черзі в магазині "АТБ", позаду неї стояв чоловік в стані алкогольного сп`яніння, почав ображати її нецензурною лайкою, вдарив по голові бутилкою, відразу подзвонила в поліцію. Вона пішла за ним, і коли приїхали працівники поліції, останні з ним поговорили та відпустили.

Проте, окрім вказаних документів, ні відеозаписів, ні пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, копії паспорту, будь-яких інших документів, які б підтверджували вчинення саме ОСОБА_1 дрібного хуліганства до матеріалів справи не долучено.

Надано суду лише протокол та письмові пояснення гр. ОСОБА_2 , про вчинення невідомим їй чоловіком протиправих дій щодо неї.

При цьому працівники поліції жодних доказів вчинення ОСОБА_1 даного правопорушення не долучили, копія протоколу знаходиться в матеріалах справи і ОСОБА_1 не вручена.

Будь-яких належних та допустимих доказів у розумінні ст. 251 КУпАП, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства в матеріалах справи судом не встановлено.

Зібрані у справі докази свідчать про вчинення невстановленою особою протиправних дій щодо громадянки ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, оцінюючи вищевикладені обставини, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і відповідно провадження у справі слід закрити.

Керуючись ст. 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя

постановила :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Л. В. Казмиренко