Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6290/24
Провадження № 3/279/2517/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" жовтня 2024 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., по справі, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Коростенським МВ 05.11.2010 року, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 17.09.2024 року о 15:40 годині у дворі будинку АДРЕСА_2 виражався словами нецензурної лайки та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, вчинивши правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

З пояснень ОСОБА_1 слідує, що ОСОБА_2 є його дядьком, конфлікт стався на грунті алкогольного сп`яніння.

З пояснень ОСОБА_2 слідує, що 17.09.2024 року о 15:40 годині до нього прийшов знайомий ОСОБА_1 , який перебував у стані сп`яніння, із яким виник конфлікт, в ході якого він висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченогост.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Отже, для юридичної оцінки діяння за ст.173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку, що супроводжується нецензурною лайкою та іншими подібними діями, які не утворюють особливої зухвалості чи виняткового цинізму, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Обставини, які мають значення для кваліфікації дій за ст.173 КУпАП особою, яка склала протокол, не з`ясовувались.

Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого і при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже, дослідженням наявних у справі матеріалів встановлено відсутність належних, достатніх, допустимих та достовірних доказів на підтвердження в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає справу, перекваліфіковувати склад правопорушення, виходити за межі протоколу, а також самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки такий обов`язок покладено на особу, уповноважену на складання протоколу.

Враховуючи вищевикладене, справа підлягає закриттю на підставі ст. 247 п.1 КУпАП.

Керуючись ст.ст.173, 247 п. 1 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.