справа № 208/4104/24
провадження № 3/208/1713/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П., розглянувши адміністративний матеріал про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працює продавцем-реалізатором в кіоску за адресою АДРЕСА_1 ФОП « ОСОБА_2 », проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №056833 від 18.04.2024 року, -

встановив:

18.04.2024 року о 12:20 годині, в торгівельному кіоску без назви за адресою АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , здійснювала роздрібну торгівлю тютюновими виробами, а саме цигарками, та продала 2 пачки цигарок «Parlament» гр. ОСОБА_3 за ціною 50грн. за 1 пачку без марок акцизного податку, чим порушила вимоги ст..226 Податкового кодексу України та ст..55 Господарського кодексу України, чим вчинила правопорушення передбачене ч.1 ст.156 КУпАП.

ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явилась, її представником, адвокатом Переверзевим І.В. до суду подано письмове клопотання у якому він просить провадження у справі закрити на підставі ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Зазначає, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №056833 від 18.04.2024 р. не зазначено норму спеціального закону, а саме «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», за порушення якої настає відповідальність за вказаною статтею; ОСОБА_1 не являється суб`єктом даного правопорушення; в матеріалах справи відсутні докази підтвердження здійснення ОСОБА_1 продажу реалізації тютюнових виробів.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, дослідивши клопотання представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Вимогами відповідно ст.252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх доказів.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст.245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Відповідно до ст.280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При цьому суддя зазначає, що склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Вирішуючи питання щодо суб`єктного складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, суддя виходить з того, що у диспозиції цієї частини статті не вказано про спеціального суб`єкта цього правопорушення, як це визначено, наприклад ч.2 ст.156, ч.1 ст.155, ч.1 ст.156-1, ч.1 ст.155-2 КУпАП, а, відтак, із аналізу вказаної норми закону вбачається, що суб`єктами відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП, можуть бути не тільки особи, які займаються господарською діяльністю та працівники відповідних підприємств, а й фізичні особи, тобто громадяни, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Згідно зі статтею першою Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.

Відповідно до ст.11 вказаного закону алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Згідно абз.71 ст.1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», терміни "пальне", "електронна сигарета", "рідини, що використовуються в електронних сигаретах" вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у Податковому кодексі України.

При цьому, відповідно до п.п.213.1.9 п.213.1 ст.213 Податкового Кодексу України (далі ПК України), об`єктом оподаткування акцизним податком є операції з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів.

Згідно з п.п.14.1.212 п.14.1 ст.14 ПК України реалізацією суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів є продаж пива, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших об`єктах громадського харчування. До тютюнових виробів належать сигарети з фільтром або без фільтру, цигарки, сигари, сигарети, а також люльковий, нюхальний, смоктальний, жувальний тютюн, махорка та інші вироби з тютюну чи його замінників для куріння, нюхання, смоктання чи жування.

Згідно п.226.1 ст.226 Податкового кодексу України, у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Відповідно до п.226.2 ст.226 Податкового кодексу України, наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою, пачці (упаковці) тютюнового виробу чи ємності (упаковці) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

Щодо заперечень про не зазначення норми спеціального закону за порушення якої настає відповідальність за статтею 156 КУпАП.

Відповідно до норм КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення в якому зазначається суть адміністративного правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

За повнотою викладення диспозиція ч.1 ст.156 КУпАП сформульована законодавцем у прямий спосіб, тобто у статті нормативно-правового акта викладені всі структурні елементи норми права. У свою чергу, диспозиції банкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених навіть в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки.

Суть адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 відповідає диспозиції ч.1 ст.156 КУпАП, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення є Кодекс України про адміністративні правопорушення, тому вимоги ч.1 ст.256 КУпАП не порушено, відтак посилання адвоката на не зазначення норми спеціального закону за порушення якої настає відповідальність за ч.1 ст.156 КУпАП не можуть бути підставою для закриття провадження у справі.

Суддя вважає, що під час складення протоколу інспектором повністю дотримано вимоги ст. 256 КУпАП, такий протокол складено уповноваженою особою, його форма та зміст повністю відповідають чинному законодавству та порушником не оскаржувалась.

Щодо заперечень факту торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку, відсутність доказів їх продажу та того що ОСОБА_1 не є суб`єктом злочину.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається що ОСОБА_1 працює продавцем-реалізатором у кіоску за адресою АДРЕСА_1 ФОП « ОСОБА_2 », дані обставини підтверджуються письмовими поясненнями ОСОБА_1 написаних з її слів та нею підписаними, а також не оспорюються в письмовому клопотанні адвоката Переверзева І.В.

Згідно протоколу огляду та вилучення від 18.04.2024 року у гр.. ОСОБА_3 18.04.2024 року о 13:27 год. біля приміщення кіоску за адресою АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено 2 пачки цигарок «Parlament», на яких відсутні марки акцизного податку, які він придбав у ОСОБА_1 за ціною 50грн. за 1 пачку.

З доданих до справи фотоматеріалів вбачається 2 пачки цигарок «Parlament», на яких відсутні марки акцизного податку, зображено фасад кіоску без назви.

Факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №056833 від 18.04.2024 року, письмовими поясненнями ОСОБА_3 та протоколом огляду та вилучення від 18.04.2024 року згідно якого, у гр.. ОСОБА_3 виявлено та вилучено 2 пачки цигарок «Parlament», на яких відсутні марки акцизного податку, які він придбав у кіоску без назви за адресою АДРЕСА_1 у ОСОБА_1 , письмовими пояснення ОСОБА_1 , які долучені до матеріалів справи написані з її слів та нею прочитані, в яких вона підтверджує обставини, викладені в протоколі, фото таблицею до протоколу.

Суддя не приймає як доказ невинуватості твердження захисту щодо ненадання ОСОБА_1 письмових пояснень, та те що підпис в тих поясненнях вона поставила на вимогу працівника поліції, та оцінює таку заяву критично, як позицію сторони захисту з метою уникнення відповідальності, так як за період з дати події - 18.04.2024 р., і по час розгляду справи по суті, стороною захисту не долучено доказу оскарження дій працівника поліції, в передбаченому законом порядку, а тому жодного належного, допустимого та достовірного доказу на підтвердження заявленого факту, з боку сторони захисту не подано.

Дослідивши вищенаведені докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена поза розумним сумнівом.

ЄСПЛ підкреслює, що відповідно до його усталеної практики, доведеність може випливати зі співіснування достатньо сильних, чітких та взаємоузгоджених умовиводів або такого ж плану неспростованих презумпцій (§ 481 рішення від 31.05.2018 у справі "Абу Зубайда проти Литви").

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відтак, суддя вважає доведеним факт роздрібної торгівлі ОСОБА_1 тютюновими виробами без марок акцизного збору.

Відповідно до статті 24 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до статті 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст. 33-35 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особистість правопорушника, яка раніше до адміністративної відповідальності не притягалася, ступінь її вини - умисні дії, майновий стан, обставини, що пом`якшує та обтяжують відповідальність не встановлено, вважаю, що адміністративним стягненням, необхідним для виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття та запобіганню вчиненню нею нових правопорушень повинна бути міра відповідальності у виді штрафу в межах санкції статті, за якою вона притягується до відповідальності з конфіскацією предметів торгівлі, а саме: двох пачок цигарок «Parlament», на яких відсутні марки акцизного податку.

Відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП. судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

Оскільки ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушенні та притягнуто до адміністративної відповідальності, вважаю необхідним стягнути з неї на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Керуючись ч.1 ст.156 ст.ст. 252,283-285,294 КУпАП, суддя -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП та накласти адміністративне стягнення за ч.1 ст.156 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок з конфіскацією предметів торгівлі а саме: двох пачок цигарок «Parlament», на яких відсутні марки акцизного податку.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працює продавцем-реалізатором в кіоску за адресою АДРЕСА_1 ФОП « ОСОБА_2 », проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 - судовий збір на користь держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Роз`яснити, що на підставі ч. 1ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. На підставі ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання. Згідно до ч.4 ст.307 КУпАП, документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Т.П. Івченко