Справа № 699/71/24
Номер провадження № 3/699/73/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2024 рокум.Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Гусарова В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП,

Встановив

17.01.2023р в залі судових засідань суддя Корсунь Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 130 КУпАП , зупинила розгляд вказаної справи та перейшла до розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 185-3 КУпАП, а саме неповаги до суду.

В подальшому суддя Літвінова Г.М. заявила самовідвід про розгляду вказаних справ, якій був задоволений постановою судді Корсунь-Шевченківського районного суду від 08.02.2023 р. ( а.с.80-81). Справа була перерозподілена на розгляду судді Гусаровій В. В. 10.02.2023 р. ( а.с.83 ).

Постановою судді Гусарової В.В. від 25.05.2023 р. ОСОБА_2 був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 130 ч.1 КУпАП ( а.с.167-168), яка набула чинності 05.06.2023 р.

Питання відводу судді Гусарової В.В. вирішувалося тричі. Постановою Корсунь Шевченківського районного суду Черкаської області від 03.04.2023р в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Гусарової В.В. відмовлено. ( а.с.107-109).

Постановою Корсунь Шевченківського районного суду Черкаської області від 15.09.2023р в задоволенні заяви про самовідвід судді Гусарової В.В. відмовлено. ( а.с. 187-188).

Постановою Городищенського районного суду Черкаської області 06.12.2023р в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Гусарової В.В. відмовлено. ( а.с.195-197).

В зв`язку з перереєстрацією справи у 2024 р. і розглядом справи відносно ОСОБА_2 , матеріали справи відносно ОСОБА_1 за ст. 185-3 ч.1 КУпАП України виділені в окреме провадження постановою від 10.01.2024 р., їм присвоєно новий номер ( а.с.198,200-201).

У судове засідання призначене на 09.02.2024р об 11-00 год. ОСОБА_1 не з`явився. Направив на адресу суду заяву в якій вказав, що в саме в цей час буде зайнятий в іншому судовому засіданні в м. Київ, але не зазначив в якому суді, по якій справі і не надав жодного підтвердження того, що він зайнятий в іншому процесі.

Тому, суд визнав неявку ОСОБА_1 за неповажною причиною і з врахуванням наявності неодноразових письмових пояснень ОСОБА_1 по суті справи, постановив слухати справу без участі ОСОБА_1 .

Крім того, в своїй заяві ОСОБА_1 вказав, що не довіряє слухати справу

судді Гусаровій В.В., однак вказане питання вже неодноразово вирішувалось, тому суд вважає, що справа розглядається правомочним судом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні були вивчені матеріали справи у повному обсязі ( а.с.1-212), пояснення( клопотання про закриття провадження по справі) ОСОБА_1 , якій повністю заперечував свою провину і вважав, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні було переглянуто запис судового засідання від 17.01.2023р, якій показав, що суддя Літвінова Г.Н. не допустила ОСОБА_1 до участі у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 130 КУпАП у якості захисника, посилаючись на те, що помічник адвоката не має права приймати участь у справі як захисник. ОСОБА_2 заявив клопотання про відвід судді. ОСОБА_1 щось казав ОСОБА_2 ( на запису не розбірливо), головуюча зробила ОСОБА_1 зауваження, попередила його про те, що якщо він не припинить такі дії, вона видалить із зали судового засідання. Після цього ОСОБА_1 щось казав ОСОБА_2 (не запису не розбірливо), головуюча попросила ОСОБА_1 покинути залу судових засідань. ОСОБА_1 почав запитувати у головуючого, на підставі чого він повинен покинути залу судових засідань. Суддя Літвінова Г.М. зупинила розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 130 КУпАП , та розпочала розгляд справи відносно ОСОБА_1 за ст. 185-3 ч.1 КУпАП. ОСОБА_1 відмовився повідомляти свої анкетні дані, також запитав у судді Літвінової Г.М. документи, які підтверджують її повноваження як судді. ОСОБА_3 зупинила розгляд справи для виклику працівників поліції з метою встановлення особи.

В подальшому головуюча Літвінова Г.М. заявила про самовідвід, якій був задоволений та по суті цю справу не слухала.

Дослідивши матеріали про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Питання про притягнення до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

В той же час, порядок та процедура притягнення осіб до адміністративної відповідальності регулюється нормами КУпАП.

Так, згідно з ч. 1 ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено

адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, суд звертає увагу, що положеннями 2 та 3 абзацу розділу ІІ Рекомендацій щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, наданих Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 року № 62 визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 185-3 КУпАП.

З моменту оголошення перерви в судовому розгляді справи для розгляду питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду дії суду переходять в площину адміністративного процесу, у зв`язку із чим суд повинен керуватися нормативними положеннями статей 276-285 КУпАП, які визначають загальний порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення та винесення щодо них постанов.

У відповідності до зазначених норм, розгляд справи про адміністративне правопорушення розпочинається з того, що головуючий на засіданні оголошує: склад суду, яка справа підлягає розгляду, ( що було зроблено головуючим Літвіновою Г.М.), хто притягається до адміністративної відповідальності ( ОСОБА_1 відмовився надати свої анкетній дані, так як їх повідомляв раніше), роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки, права та обов`язки інших осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення (законні представники та представники, захисник, свідок, експерт, перекладач), передбачені статтями 268-274 КУпАП.

Одночасно із загальними вимогами до процесу судового розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачених статтею 185-3 КУпАП, аналіз законодавче закріплених положень дозволяє виокремити наступні його особливості.

Частиною 2 статті 277 КУпАП встановлений скорочений строк розгляду справ про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 185-3 КУпАП - протягом доби. При цьому нормативні приписи статті 185-3 КУпАП не встановлюють обов`язок суду (судді) щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені частинами 2, 3 статті 185-3 КУпАП, протягом такого ж строку, з чого можна зробити висновок про те, що справи про злісне ухилення експерта, перекладача від явки в суд та невиконання поручителем зобов`язань, покладених судом під час провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання та видворення іноземців та осіб без громадянства розглядаються протягом п`ятнадцяти діб (тобто загального строку), що передбачений у частині 1 статті 277 КУпАП. Разом із тим, зазначений строк слід обраховувати з дня виявлення правопорушення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185-3 не складається.

Реалізація прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбаченого статтею 185-3 КУпАП, повинна здійснюватись таким чином, щоб це не перешкоджало розгляду справи у встановлені статтею 277 КУпАП строки. Разом із тим, у питанні дотримання прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу слід передусім неухильно дотримуватись прецедентної практики Європейського суду з прав людини, висловленої у чисельних рішеннях Суду («Озтюрк проти Німеччини», «Енгель та інші проти Нідерландів», «Гурепка проти України» та інші), згідно з якою справи про адміністративні правопорушення, при наявності певних умов, повинні розглядатись за процедурою та з дотриманням процесуальних гарантій передбачених національним законодавством для кримінальних проваджень.

За загальним правилом, встановленим статтею 268 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 КУпАП, розглядаються в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Разом з тим, у випадку притягнення особи до відповідальності за статтею 185-3 КУпАП, справу може бути розглянуто і за відсутності такої особи, коли є дані про своєчасне сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, (частина 1 статті 268 КУпАП).

Оскільки питання про притягнення до відповідальності за прояв неповаги до суду має вирішуватися судом негайно після вчинення правопорушення та без складання протоколу про адміністративне правопорушення, то в таких справах власний єдиний унікальний номер і номер провадження (справи) за індексом «3» не присвоюється. З огляду на це, судам рекомендовано долучати постанову у справі про адміністративне правопорушення, передбаченого статтею 185-3 КУпАП до матеріалів справи (провадження), в якій було допущено прояв неповаги до суду, і обліковувати її за тим самим єдиним унікальним номером.

На цих підставах, заперечення ОСОБА_1 щодо не присвоєння окремого номеру справи та не складання окремого протоколу не заслуговують на увагу ( так як чинним на момент порушення справи законодавством вказане не вимагалось).

Щодо наявності у діях ОСОБА_1 ознак правопорушення,передбаченого ст. 185 -3 ч.1 КУпАП :

Діюче законодавство вимагає від учасників процесу або присутніх у судовому засіданні осіб поваги до суду як одного з інститутів державної влади. Питання визначення поняття «неповаги до суду», процедури притягнення винних осіб до відповідальності та визначення заходів впливу на порушника визначається Законом України «Про судоустрій та статус суддів», КУпАП, а також іншими процесуальними законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно з п. 6 ч. 5 ст.48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» незалежність судді забезпечується, в тому числі, відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Згідно із ст.129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст.50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Отже, за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Відповідальність за неповагу до суду передбачена ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, згідно з якою, адміністративна відповідальність за дане правопорушення настає за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само за вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення

будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Кримінально-процесуальний та Цивільний процесуальний кодекси України, Кодекс адміністративного судочинства України та інші правові акти встановлюють певні правила поведінки у суді, які є обов`язковими для всіх учасників судового засідання. Правопорушення передбачене вказаною статтею може вчинятися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо.

Перегляд відеозапису показав, що після того, як головуючій попросила ОСОБА_1 видалитись із зали судового засідання, останній став збирати свої речі ( щось казав ОСОБА_4 ) та готувався залишити залу судового засідання ( при цьому запитав у судді підставі такого рішення).

Вивчивши матеріали справи, переглянувши запис судового засідання, суд приходить до висновку відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП, так як дії ОСОБА_1 не були вчинені з метою порушення порядку у судовому засіданні та не посягали на відносини у сфері судоустрою. Якісь висловлювання ОСОБА_1 , які були зверненні до ОСОБА_4 суд не може оцінити, так як на запису не чутно, що казав останній. А пропозиція ОСОБА_1 про те, що він просив суддю надати посвідчення судді само по собі не може містити ознаки вказаного правопорушення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 п. 3 ст.284КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) при наявності обставин, передбачених ст.247КУпАП виносить постанову про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись рішенням Ради суддів України від 26.10.2018 року № 62, ст. 221, 268, 283, 284 КУпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Гусарова В.В.