Справа № 703/41/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., за участю секретаря судового засідання Турко І.В., прокурора Красіна В.О., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Сміла Черкаської області, одруженого, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , будучи на момент вчинення правопорушення, генеральним директором ДО «Комбінат «Дніпро» та відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення щодо підписання наказу ДО «Комбінат «Дніпро» №65-к від 19 липня 2021 року «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах», враховуючи той факт, що ОСОБА_2 син суб`єкта.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Він же, будучи на момент вчинення правопорушення, генеральним директором ДО «Комбінат «Дніпро» та відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», прийняв рішення при наявному у нього реальному конфлікті інтересів під час прийняття рішення щодо підписання наказу ДО «Комбінат «Дніпро» №65-к від 19 липня 2021 року «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах», враховуючи той факт, що ОСОБА_2 син суб`єкта.

Своїми вищевказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні вищевказаних адміністративних правопорушень визнав та пояснив, що дійсно у 2021 року він приступив до виконання обов`язків генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро». У цей час підприємство перебувало у скрутному становищі та потребувало залучення фахівців. Його син ОСОБА_2 є спеціалістом по сільськогосподарській техніці та у енергетиці, має значний досвід роботи у вказаних сферах. Стверджує, що призначення сина позаштатним радним було узгоджено з керівництвом на внутрішніх нарадах, а також з Державним агентством резерву України, при цьому повідомляв, що його син буде радним тимчасово. Внаслідок залучення фахівців, у тому числі його сина, підприємство почало краще працювати. Будучи позаштатним радним його син заробітної плати не отримував. Вказав, що йому було достовірно відомо, що на займану ним посаду розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції». До Державного агентства резерву України він з офіційним листом з питання узгодження кандидатури сина щодо прийняття його як позаштатним радним не звертався. Після призначення сина позаштатним радним, про прийняття ним відповідного рішення вказане агентство не повідомляв, ні наступного дня, ні пізніше, оскільки не вважає, що це є необхідним, так як про це повідомив усно.

Прокурор Смілянської окружної прокуратури Красін В.О. у судовому засіданні підтримав звинувачення ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушеннях, обставини яких зазначені у відповідних протоколах, просив визнати останнього винуватим у їх вчиненні та, у зв`язку з тим, що з часу вчинення вказаних адміністративних правопорушень до часу розгляду даної справи судом по суті минуло більше 2 років, просив провадження у справі закрити на підставі ч.4 ст.38 КУпАП.

Суддя, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, врахувавши позицію прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихстаттею 255 цього Кодексу.

Так, як вбачається з протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 21 грудня 2023 року №607/2023 та №608/2023, ОСОБА_1 , будучи на момент вчинення правопорушення, генеральним директором ДО «Комбінат «Дніпро» та відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення щодо підписання наказу ДО «Комбінат «Дніпро» №65-к від 19 липня 2021 року «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах» та прийняв таке рішення при наявному у нього реальному конфлікті інтересів, враховуючи той факт, що ОСОБА_2 є його сином, чим вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно ч.1 ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст.25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Суб`єктивна сторона як корупційного правопорушення, так і правопорушення, пов`язаного з корупцією, характеризується тим, що воно вчиняється лише з корисливих спонукань, і особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Диспозиції частин 1, 2 ст.172-7 КУпАП передбачають настання адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, стаття 28 Закону України «Про запобігання корупції», про порушення вимог якої генеральним директором ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 (станом на час вчинення інкримінованих дій) зазначено у вищевказаних протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачає обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1 ст.172-7 КУпАП настає лише за умови наявності саме реального конфлікту інтересів, а за ч.2 ст.172-7 КУпАП настає за вчинення дій чи прийняття рішень саме в умовах реального конфлікту інтересів.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», з урахуванням висновку науково - правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М.Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Без наявності хоча б одного з фактів цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Аналогічне визначення понять «потенційний інтерес» та «реальний інтерес» міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією».

Наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

Суддею встановлено, що наказом т.в.о. голови Державного агентства резерву України «Про призначення ОСОБА_3 » від 05 липня 2021 року за №151-к вирішено призначити ОСОБА_1 виконуючим обов`язки генерального директора державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України з 06 липня 2021 року до завершення проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищення корупційним ризиком в установленному порядку.

Наказом в.о. генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 від 15 липня 2021 року за №41-о «Про затвердження Положення про позаштатних радників керівника ДО «Комбінат «Дніпро» вирішено затвердити Положення про позаштатних радників керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро».

Згідно п.1 Положення про позаштатних радників керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України, позаштатні радники керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України працюють на громадських засадах, безоплатно.

Відповідно до п.3 Положення про позаштатних радників керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України, радники підпорядковуються, призначаються за їх заявою та звільняються наказом керівника ДО «Комбінат «Дніпро».

Згідно п.4 Положення про позаштатних радників керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України, персональний добір радників, організація їх роботи та розподіл обов`язків здійснюється особисто керівником.

19 липня 2021 року в.о. генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 видав наказ №65-к «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах», яким вирішено призначити ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах з 20 липня 2021 року.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення та це не заперечується особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , призначений позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_2 є його рідним сином.

При цьому, суддя звертає увагу, що ні наказ в.о. генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 від 15 липня 2021 року за №41-о «Про затвердження Положення про позаштатних радників керівника ДО «Комбінат «Дніпро»», ні саме Положення про позаштатних радників керівника Державної організації «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України, не містить мети, яку генеральний директор ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 мав досягти внаслідок залучення позаштатних радників керівника, а доводи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про те, що ДО «Комбінат «Дніпро» на час прийняття вказаного рішення перебувало у скрутному становищі та потребувало залучення фахівців, матеріали справи не містять та ОСОБА_1 не надані, так само як і не надано доказів залучення будь-яких інших позаштатних радників керівника, окрім свого сина, у відповідності до вищевказаного Положення.

У подальшому, наказом т.в.о. голови Державного агентства резерву України від 06 серпня 2021 року за №216-к «Про призначення ОСОБА_3 » вирішено призначити ОСОБА_1 на посаду генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України як переможця конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного серктору економіки, що належить до сфери управління Державного агентства резерву України, на умовах укладеного контракту, 09 серпня 2021 року.

09 серпня 2021 року Державним агентством резерву України укладено з ОСОБА_1 контракт №4121, за яким останній призначається на посаду генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» Державного агентства резерву України на термін з 09 серпня 2021 року до 08 серпня 2025 року.

Наказом генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 від 09 червня 2022 року за №38-к «Про припинення повноважень позаштатного радника на громадських засадах ОСОБА_4 » вирішено припинити повноваження позаштатного радника керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах ОСОБА_5 згідно поданої ним заявою від 09 червня 2022 року та скасувати дію наказу ДО «Комбінат Дніпро» №65-к від 19 липня 2021 року.

Крім того, наказом генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 від 09 червня 2022 року за №42-о «Про скасування наказу від 15 липня 2021 року №41-о» вирішено скасувати наказ від 15 липня 2021 року №41-о «Про затвердження Положення про позаштатних радників керівника ДО «Комбінат «Дніпро».

Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.

Отже, за вказаних обставин, суддя вважає, що під час судового розгляду встановлена наявність у генерального директора ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 (станом на час вчинення інкримінованих дій) факту приватного інтересу під час прийняття рішення щодо підписання наказу ДО «Комбінат «Дніпро» №65-к від 19 липня 2021 року «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» на громадських засадах», за яким на відповідну посаду призначався його син ОСОБА_2 , наявність у нього суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями під час видачі вказаного наказу, наявність у нього повноважень на прийняття вказаного розпорядження, а також наявність у нього реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом на об`єктивність та неупередженість під час видачі вказаного наказу, внаслідок чого генеральний директор ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 зобов`язаний був повідомити належним чином уповноважений орган про наявність у нього при видачі зазначеного наказу реального конфлікту інтересів та відмовитися від видачі такого наказу.

Однак, будь-яких доказів повідомлення генеральним директор ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 уповноваженого органу про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті 19 липня 2021 року наказу №65-к «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро», матеріали справи не містять, при цьому від видачі такого наказу не відмовився.

З урахуванням вищевикладеного, суддя приходить до висновку, що в бездіяльності та діях ОСОБА_1 вбачається порушення вимог п.2 та п.3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», та як наслідок він підлягає визнанню винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Згідно п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Враховуючи, що наказ №65-к «Про призначення ОСОБА_2 позаштатним радником керівника ДО «Комбінат «Дніпро» був виданий генеральним директором ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 19 липня 2021 року, у відповідності до положень п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», він зобов`язаний був повідомити про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, у даному випадку голову Державного агентства резерву України, не пізніше 20 липня 2021 року.

Оскільки генеральний директор ДО «Комбінат «Дніпро» ОСОБА_1 20 липня 2021 року не повідомив голову Державного агентства резерву України, адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, є такими, що вчинені 21 липня 2021 року.

Таким чином, строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, з урахуванням положень ч.4 ст.38 КУпАП, закінчився 21 липня 2023 року.

Однак, справа про адміністративне правопорушення надійшла до суду 03 січня 2024 року, тобто після закінчення строку, протягом якого на ОСОБА_1 може бути накладено адміністративне стягнення за вчинення ним 21 липня 2021 року вказаних адміністративних правопорушень.

За вказаних обставин, суддя був позбавлений об`єктивної можливості розглянути справу в термін, у який ОСОБА_1 може бути притягнутий до адміністративної відповідальності, після вчинення зазначених адміністративних правопорушень.

Згідно ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Таким чином, оскільки на день розгляду справи закінчився визначений законом строк накладення адміністративного стягнення, провадження в справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення. Оскільки адміністративне стягнення на ОСОБА_1 не накладається, то судовий збір не підлягає стягненню.

Керуючись ст. 38, 172-7, 247, 283 285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Провадження у справі закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи дворічного строку з дня вчинення адміністративних правопорушень, передбаченого ч.4 ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі оскарження - після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст постанови виготовлений 01 лютого 2024 року.

Суддя І.Я. Биченко