ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7176/24
провадження № 3/753/2853/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Бондаренко М.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 51 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановила:

До Дарницького районного суду м. Києва 10 квітня 2024 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП стосовно ОСОБА_1 .

Відповідно до вказаного протоколу про адміністративне правопорушення від 27 березня 2024 року серії ГП № 131816, ОСОБА_1 27 березня 2024 року о 13 год. 00 хв., перебуваючи в магазині «Велмарт», за адресою: м. Київ, А. Вербицького, таємно викрала з полиць магазину товар, а саме: сир Юнг 40 %; пиріжок з капустою; авокадо на суму 160 грн 98 коп (без ПДВ), тим самим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Суддя, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дійшла таких висновків.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суддя, дотримуючись вимог ст. 252 КУпАП, оцінила докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, водночас керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні ОСОБА_1 дала суду детальні пояснення щодо події та вказала, що товар викрадати наміру не мала. Зазначила, що 27 березня 2024 року вона перебувала у магазині «Велмарт» в незадовільному психологічному стані через виявлене у неї онкологічне захворювання, взявши з полиць багато товарів розрахувалась за них на касі самообслуговування. Пройшовши касову зону її зупинив охоронець магазину, який повідомив їй, що вона не сплатила за деякі товари та виявив продукти в її сумці, за які як виявилось нею не було сплачено. Вона пояснила, що не мала умислу на крадіжку товару, а просто розгубилась, оскільки в подальшому з`ясувалось, що замість потрібного товару деякі продукти двічі просканувала, це була звичайна неуважність та через те, що вона є особою похилого віку із поганим зором. Після цього вона хотіла сплатити за ці товари, однак охорона магазину відмовила у цьому та було викликано поліцію, після чого на неї було складено протокол за статтею 51 КУпАП.

Так, за ч. 1 ст. 51 КУпАП відповідальність встановлена за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

З суб`єктивної сторони дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки передбачає тільки прямий умисел: особа усвідомлює, що посягає на чужу власність, таємно вилучає чуже майно, на яке вона немає ніякого права, передбачає спричинення матеріальної шкоди в певному розмірі і бажає завдати таку шкоду. Обов`язковими суб`єктивними ознаками є корисливий мотив та корислива мета. Усвідомлення характеру свого діяння передбачає не тільки розуміння фактичної сторони того, що вчиняється, всіх обставин, що характеризують об`єктивні ознаки складу адміністративного правопорушення (значущість об`єкта і предмета посягання, характеру діяння, місця, часу, способу його вчинення та інші обставини), а й розуміння соціального значення діяння, його соціальної шкідливості. Відсутність усвідомлення може свідчити про відсутність умислу. Воля особи має бути спрямована на настання суспільно шкідливого наслідку.

Отже, дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки неможливо вчинити з необережності.

У той же час, матеріали справи не містять доказів наявності у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного викрадення чужого майна шляхом крадіжки, як і доказів на спростування необережної форми вини, про яку стверджувала особа, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Отже, з наданих матеріалів суду та отриманих показань безпосередньо, встановлено, що дані, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли свого підтвердження.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не є єдиним й беззаперечним доказом винуватості особи, й інших доказів суду надано не було.

Підсумовуючи наведене, справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 51 КУпАП слід закрити.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 51, статтями 274, 283-285 КУпАП, суддя,

ухвалила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 51 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.С. Бондаренко