Справа № 489/310/24
Номер провадження 3/489/524/24
Постанова

Іменем України

12 лютого 2024 року місто Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду м. Миколаєва Микульшина Г.А., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Головного управління ДПС у Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працює менеджером зі збуту ТОВ «КОМЕРС СТАР», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

встановила:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 8 від 09.01.2024, ОСОБА_1 , 14.11.2023 о 13:30 год. (акт від 16.11.2023 № 10883 /14-29-09-01-08/43719316), за адресою розташування господарської одиниці: м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 83-А, здійснила проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій із порушенням режиму попереднього програмування для підакцизних товарів, а саме відсутні коди УКТ ЗЕД, чим порушено вимоги п. 11 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Вчинене адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді свою провину у вчиненому правопорушенні не визнала, підтримала лопотання від 05.02.2024 про доручення до справи доказів, яке протокольно було задоволено.

Так, 05.02.2024 від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, згідно яких вона заперечує факт вчинення нею адміністративного правопорушення,передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП за викладених в протоколі обставин. Зазначає про те, що проводити розрахункові операції через програмні реєстратори розрахункових операцій з зазначенням коду товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД необхідно лише для підакцизних товарів. В той же час відповідно до положень ст. 215 Податкового кодексу України до підакцизних товарів, зокрема, належать рідини, що використовуються в електронних сигаретах. Однак зазначені в долученому до протоколу чеку електронні сигарети не є підакцизним товаром, оскільки не заправлені рідиною, що використовується в електронних сигаретах. На підтвердження вказаної обставини до письмових пояснень долучено податкові накладні на придбання вказаних товарів, в яких вказано їх код УКТ ЗЕД, що підтверджує, що дані сигарети (рідини, які містяться в них), не відносяться до підакцизних товарів (мають інший код, ніж 3824 99 96 20).

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просить суд закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно неї на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачено відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг що тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

В якості таких доказів суду надано: протокол про адміністративне правопорушення; копія акту (довідки) про результати фактичної перевірки № 10883/14-29-09-01-08/43719316 від 16.11.2023; копію чеку).

ОСОБА_1 долучено до матеріалів справи податкові накладні на придбання електронних сигарет.

Відповідно до положень п. 11 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

У відповідності до п. 215.1 ст. 215 Податкового кодексу України до підакцизних товарів належать, зокрема, рідини, що використовуються в електронних сигаретах (код товару (продукції) згідно УКТ ЗЕД 3824 99 96 20).

При цьому у Податковому Кодексі України наведено вичерпний список груп товарів, що є підакцизними, але віднесення товару до конкретної групи здійснюється не виходячи з його комерційної назви, рекомендованого способу застосування або написаного на етикетці складу, а виключно на підставі коду УКТ ЗЕД, який був вказаний постачальником у накладній. Якщо в накладній вказано код УКТ ЗЕД 3824 90 97 20, такий товар безперечно є рідиною для заправки електронних сигарет і на нього поширюються всі вищезазначені законодавчі вимоги. Якщо ж відповідно до супровідних документів товар не входить до підакцизних товарів, то його можна продавати без обмежень.

До письмових пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 долучено копії податкових накладних на придбання електронних сигарет, зі змісту яких вбачається, що електронні сигарети, зазначені в чеку, долученому до протоколу про адміністративне правопорушення, мають інший УКТ ЗЕД, ніж 3824 99 96 20.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що в матеріалах відсутні достатні та неспростовні докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляд справи Конвенцію про захист прав і основоположних свобод і протоколів до неї, та практику Європейського суду з прав людини і Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Європейський суд з прав людини, у своєму рішенні «Walchi v. France» заява № 35787/03 п.29, 26.07.2007р. вказує, що «при застосуванні правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом».

Крім того, в рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008р. у справі «Кобець проти України».

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Також, в справі «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№ 46477/99), Європейський суд з прав людини зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Оцінивши досліджені докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх взаємозв`язку, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшла висновку, що протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали справи не містять неспростовних доказів на підтвердження того, що особа, відносно якої складено протокол, дійсно вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зазначене є підставою для закриття провадження у справі через недоведеність складу адміністративного правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Керуючись статтями 155-1, 247, 252, 280, 283, 291, 294 КУпАП, суддя

постановила:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Миколаєва.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Г.А. Микульшина