САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/490/24
Провадження №3/726/323/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від УПП в Чернівецькій області ДПП НП України щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця за національністю, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 03.02.2024 о 18:00 за адресою: вул. Учительська, 62 м. Чернівці виражався нецензурною лайкою в сторону працівника поліції ст. лейтенанта ОСОБА_2 , внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Поважних причин неявки суду не повідоми, жодних клопотань не скерував.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою забезпечення своєчасного розгляду справи про адміністративне правопорушення та враховуючи факт належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про розгляд справи щодо неї, за відсутності поважних причин неявки, оскільки таких суду не надано, вважаю за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та зібрані у ній докази та надавши їм відповідну правову оцінку, доходжу такого висновку.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин у справі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає зокрема у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижуює рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Інакше кажучи, одним з елементів суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні повністю підтверджується матеріалами справи, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 982799 від 03.02.2024, який складений відповідно до вимог КУпАП та містить виклад суті вчиненого правопорушення, яке знайшло своє підтвердження в ході розгляду справи (а.с.1); даними протоколу адміністративного затримання № 057133 від 03.02.2024 згідно з яким ОСОБА_1 було затримано для припинення вчиненого правопорушення та складання матеріалів (а.с.2); даними письмових пояснень свідка ОСОБА_2 у яких останній вказує про те, що 03.02.2024 о 18:00 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою на зауваження не реагував та продовжував правопорушення (а.с.4); даними долученого відеозапису із місця події.

Переглядаючи відеозаписи із боді камер № 476587, № 476562 та № 476566, що містяться на диску (а.с.6), встановлено, як працівники поліції 03.02.2024 о 17:59 приїжджають на виклик та виявляють жінку, що їх викликала. Остання вказує про те, що гр. ОСОБА_1 вживав разом із нею алкогольні напої після чого почав поводити себе агресивно, взяв бензопилу і розмахує нею, а тому вона боїться, що щось станеться.

Після цього працівники поліції намагаються підійти до ОСОБА_1 однак останній виражається нецензурною лайкою, голосно кричить та розмахує бензопилою.

При цьому поліцейські неодноразово у категоричній формі просили ОСОБА_1 припинити вчиняти правопорушення, виражатися нецензурною лайкою та кинути з рук пилу, однак останній не реагував. При цьому поліцейські змушені були викликати підкріплення, а також організовувати рух транспорту дорогою, оскільки ОСОБА_1 час від часу вибігав на дорогу.

Лише невдовзі, по приїзду іншого екіпажу вдалося припинити правопорушення.

Тобто долучений відеозапис повністю підтверджує факт нецензурної лайки на дорозі загального користування, у присутності сторонніх осіб та перехожих, порушення руху транспорту та хуліганський мотив, оскільки сам ОСОБА_1 вказує про те, що безпричинно виражався нецензурно в сторону поліцейських, а його дії були публічними, грубими, брутальними та правопорушник ігнорував вимоги про припинення таких дій.

Таким чином, із долучених та досліджених в ході судового розгляду справи доказів встановлено, що гр. ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а провівши аналіз доказів у справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких істотних суперечностей, доходжу висновку, що вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - доведена повністю.

При накладенні адміністративного стягнення на правопорушника, судом враховано характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують відповідальність і відсутність обтяжуючих відповідальність обставин.

Враховуючи викладене вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у межах санкції статті, у виді штрафу, яке буде необхідним і достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети виховного впливу та сприятиме запобіганню вчиненню ним нових правопорушень.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Доказів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору до суду не надано.

Керуючись ст. ст. 34, 35, 40-1, 173, 278, 283, 284, 287, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок судового збору в дохід держави.

Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

СуддяС. А. Асташев