Номер провадження 3/754/1616/24
Справа №754/3241/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1

яка мешкає за адресою:

АДРЕСА_1

за ст. 164 КУпАП

В С Т А Н О В И В :

В протоколі про адміністративне правопорушення № 3088/1126-15-24-02-09 від 27.02.2024 зазначено, що 04.06.2023 за результатами здійснення функції контролюючого орану, передбаченого пп.19-1.1.8 п. 19-1.1 ст. 19-1 Податкового кодексу України, щодо забезпечення достовірності та повноти обліку платника податків ОСОБА_1 , встановлено наступне: продаж дитячого одягу через мережу Інтернет (instagram) та здійснено оплату на особистий рахунок № НОМЕР_1 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк» фізичною особою ОСОБА_1 , при цьому встановлено, що фізична особа ОСОБА_1 не зареєстрована фізичною особою підприємцем. Своїми діями ОСОБА_1 скоїла правопорушення, передбачене ст. 164 КУпАП.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - в судове засідання не з`являвся, хоча повідомлявся у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою місця проживання, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд не наділений повноваженнями щодо розшуку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і вжив усіх можливих заходів для завчасного повідомлення про час та місце розгляду справи. Крім того, сама ОСОБА_1 навіть не поцікавився долею складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, зайнявши пасивну позицію затягування строків судового розгляду.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі особи, що притягується до адміністративної відповідальності, так як відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин, керуючись ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд дійшов до таких висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Крім того, суд зазначає, що адміністративне правопорушення це конкретне діяння (факт, явище, подія), що відбулося (мало місце) у реальній дійсності. Склад адміністративного правопорушення це опис діяння (події, факту, явища) в складеному, уповноваженою на те особою, протоколі про адміністративне правопорушення. Отже, під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

А відповідно до положень ст. 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпАП.

Згідно із вимогами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення № 3088/1126-15-24-02-09 від 27.02.2024, судом встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення уповноваженою особою ГУ ДПС у м. Києві, дії ОСОБА_1 кваліфіковано за різними статтями. А саме в протоколі зазначено, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 164 КУпАП, а відповідальність за її дії передбачена ч. 1 ст. 164-1 КУпАП.

За таких обставин, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, суддя не вправі самостійно кваліфікувати дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Крім того, як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення №3088/1126-15-24-02-09 від 27.02.2024, ОСОБА_1 здійснювала продаж дитячого одягу через мережу Інтернет (instagram) та їй було здійснено оплату за товар на особистий рахунок № НОМЕР_1 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк» фізичною особою ОСОБА_1 .

Однак разом з тим, суду не надано жодного доказу того, що саме ОСОБА_1 , здійснювала продаж дитячого одягу через мережу Інтернет (instagram).

Також суду не надано доказів, що саме ОСОБА_1 належить рахунок № НОМЕР_1 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк».

Отже, при складанні протоколу уповноваженою особою ГУ ДПС у м. Києві,повинно бути з`ясовано всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, але встановлені при дослідженні справи обставини свідчать про неналежне з`ясування всіх обставин інспектором, що призвело до прийняття неправильного рішення по справі.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, дотримуючись завдань приписів Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд вважає, що необхідно закрити справу за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164 КУпАП.

Керуючись статтями 7, 22, 173-2, 245, 251, 252, 268, 279, 280, КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченогост. 164 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Бабко