ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року місто Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Чернишова Є.Ю. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД № 583555 від 28.11.2023, ОСОБА_1 14.11.2023 року близько 08 год. 30 хв., перебуваючи на площі мікрорайону «Завокзалля» по вул. Галафеєва поблизу підземного залізничного переходу наніс ляпас долонею (внутрішньою частиною) по обличчю громадянину ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 зазначив, що 14.11.2023 року близько 08 год. 30 хв. рухався до підземного переходу зі сторони мікрорайону «Завокзалля» у м. Фастів. В цей час спустившись до підземного переходу почув, що кричить його знайома жінка: «не бий, не чіпай», тому повернувся назад з переходу щоб подивитися, що там відбувається. Побачиши знайому ОСОБА_3 , до якої приставав якийсь невідомий йому чоловік, підійшовши до них ОСОБА_3 сказала, що цей чоловік її ударив, тоді він зробив йому зауваження, на що невідомий чоловік відповів у грубій формі нецензурною лайкою, продовжував агресивно себе поводити по відношенню до ОСОБА_3 , в результаті чого наніс цьому чоловіку ляпас по обличчю долонею (внутрішньою стороною), в цей час чоловік зі своєї сумки вийняв пакет, в якому знаходився невідомий предмет, ОСОБА_1 здалося, що то ніж або палка, і він почав відступати.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні надав відеозапис, з якого видно, що між ОСОБА_3 та потерпілим ОСОБА_2 виникла сварка, в їх конфлікт вмішався особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , і між ними виник конфлікт, який потім переріс у бійку.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Матеріали справи не містять доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП. Наявні лише письмові пояснення зацікавлених осіб (учасників конфлікту), інші докази та свідки відсутні.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства.

Оскільки між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 існують неприязні відносини, а дії ОСОБА_1 були направлені на захист останньої, тобто не були спрямовані проти громадського порядку, а були результатом конфлікту, що виник через неприязні відносини.

З огляду на викладене вище знаходжу, що кваліфікація правопорушення є невірною.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАД № 583555 відносно громадянки ОСОБА_1 складений 28.11.2023 року, в той час коли подія відбулась 14.11.2023 року.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі закрити у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

На постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є.Ю. Чернишова