ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/2099/24 Справа № 183/5347/24 Суддя у 1-й інстанції - Олійник А. В. Суддя у 2-й інстанції - Джерелейко О. Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Джерелейко О.Є.,

за участю: потерпілої ОСОБА_1 ,

розглянувши апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 на постанову Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 червня 2024 року щодо

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

якого визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

При обставинах, зазначених в постанові суду першої інстанції, 23.12.2023 року об 11.00 біля будинку № 2 по вул. Гетьманська в м. Новомосковськ Дніпропетровської області, ОСОБА_2 із хуліганських спонукань пошкодив автомобіль марки «Nissan Qashqai» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , спричинивши матеріальну шкоду власниці автомобіля ОСОБА_1 , чим вчинив дрібне хуліганство, чим було порушено громадський порядок, що кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 червня 2024 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт строком 40 годин, також стягнуто з нього судовий збір на користь держави .

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції, так як розгляд справи відбувся за його відсутності, копію постанови отримав лише 10.07.2024 року, також просить скасувати постанову та провадження по справі щодо нього закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В обґрунтування посилається на такі обставини:

- протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, так як не викладена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не зазначено якими саме діями ОСОБА_2 порушив громадський порядок та спокій громадян;

- в суді першої інстанції не були допитані свідки.

Будучи увідомленим про місце та час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутністю та зазначив, що вимоги апеляційної скарги підтримує в повному обсязі.

Потерпіла ОСОБА_1 заперечувала щодо задоволення апеляційної скарги.

Вимоги апеляційної скарги щодо поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження постанови суду підлягають задоволенню, так як розгляд справи відбувся у відсутність ОСОБА_2 , відповідно до ст. 285 КУпАП копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено, копію постанови отримав 10.07.2024 року, а апеляційну скаргу подав 22.07.2024 року, дотримавшись десятиденного строку її оскарження, так як останній день для подачі апеляційної скарги припадає на 20.07.2024 року, що є вихідним днем (субота).

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Однак судом першої інстанції вказані вимоги закону не дотримані в повному обсязі, належним чином не надано оцінки дослідженим матеріалам, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення 23.12.2023 року об 11.00 біля будинку № 2 по вул. Гетьманська в м. Новомосковськ Дніпропетровської області, ОСОБА_2 із хуліганських спонукань пошкодив автомобіль марки «Nissan Qashqai» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , спричинивши матеріальну шкоду власниці автомобіля ОСОБА_1 , чим вчинив дрібне хуліганство та правопорушення, передбачене за ст. 173 КУпАП

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища,адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Суд першої інстанції не звернув уваги на невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст.256 КУпАП, в якому не викладено всіх обставин, в тому числі всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме те, що дії були вчиненні у громадському місці та порушили громадський порядок і спокій громадян. При цьому з письмових пояснень потерпілої ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_3 та ОСОБА_2 вбачається, що конфлікт стався на ґрунті неприязних стосунків.

Також відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Однак суд не викликав ОСОБА_2 для участі в судовому засіданні.

Зазначені порушення є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Приймаючи відповідно до ст. 294 КУпАП нову постанову, суд апеляційної інстанції виходить з того, що в протоколі про адміністративне правопорушення не викладено всіх ознак складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства Російської Федерації така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку Європейського суду з прав людини, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції розглянув справу з недотриманням вимог ст. ст. 279, 280 КУпАП, докази наявні у справі ретельно не були перевірені відповідно до ст. 252 КУпАП, внаслідок чого суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, визнавши доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не встановлено достовірно факт саме дрібного хуліганства, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу задовольнити, а постанову судді скасувати із закриттям провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 строк апеляційного оскарження постанови Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності,- ОСОБА_2 на постанову Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 червня 2024 року задовольнити.

Постанову Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 червня 2024 року щодо ОСОБА_2 - скасувати.

Прийняти нову постанову.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Є. Джерелейко