Справа №701/32/24
Провадження №3/701/27/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2024 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області Калієвський Ігор Дмитрович, при секретарі Байдужій Г.І., розглянувши матеріали, що поступили з сектору поліцейської діяльності №1 ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , не працює, ІПН: НОМЕР_1 , за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Із матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 , 06.12.2023 року близько 12 год. 55 хв., перебуваючи в приміщенні лікувальної установи по АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим принизив честь і гідність останньої та порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 , в судовому засіданні вину у інкрімінованому адміністративному правопорушенні не визнав та просив закрити провадження по справі в зв"язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, оскільки останній зазначив між ним та ОСОБА_2 є конфліктна ситуація з приводу його вимоги щодо приведення у відповідність до вимог чинного законодавства доступності маломобільних груп населення до приміщення амбулаторії (спорудження пандуса та пристосування дверей до візків). Ним було неодноразово скеровано звернення до різних інстанцій з цього приводу. ОСОБА_2 як в.о. директора КНП Буцький ЦНПМСД всі його звернення ігнорує і виклик поліції по обставинам події яка відбулася 06.12.2023 р. в приміщенні лікувального закладу є її особиста помста за його звернення до вищестоящих інстанцій з даного питання.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , пояснення свідків даної події, дослідивши письмові докази у справі, встановив наступне.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Нецензурна лайка є адміністративним правопорушенням згідно з вищевказаною нормою лише тоді, коли така лайка була промовлена у громадському місці і це призвело до порушення громадського порядку та спокою громадян.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАб №997139 від 04.01.2024 року, рапорт ЄО №4962 від 06.12.2024 року, письмові пояснення ОСОБА_1 ,п исьмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 та письмові пояснення свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 кожен зокрема суду пояснили, що дійсно були свідками події яка відбулася 06.12.2023 р. в кабінеті ОСОБА_2 за участі ОСОБА_1 та зазначили, що останній допустив в сторону гр. ОСОБА_2 висловлювання "сука".

Згідно зафіксованих у протоколі обставин події зазначено, що ОСОБА_1 висловився в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим принизив честь та гідність останньої.

Проте згідно ст. 173 КУпАП відповідальність наступає за нецензурну лайку в громадському місц,і що призвела до порушення громадського порядку та спокою громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Тобто, зі змісту протоколу вбачається, що особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не встановила і не розкрила у фабулі об`єктивну сторону правопорушення за ст.173 КУпАП, яка має обов`язковим наслідком порушення громадського порядку та спокою громадян.

Сам факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання таких наслідків не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно.

Пояснення осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, свідчать лише про наявні між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалі неприязні стосунки з приводу вимоги ОСОБА_1 щодо облаштування приміщення амбулаторії пандусом.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно п. 1 ч.1 ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Черкаської апеляційного суду через Маньківський районний суд на протязі 10 днів.

Повний текст постанови виготовлений та проголошений 16.02.2024 р.

СуддяІ. Д. Калієвський