справа № 208/596/24
№ провадження 3/208/736/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 лютого 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П., за участі секретаря судового засідання Паталахи І.О., особи відносно якої складено адміністративний протокол ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 та її законного представника, свідка, матері - ОСОБА_3 , розглянувши матеріали адміністративних справ про адміністративні правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий 29.07.2016 р. Чечелівським РВ у м. Дніпропетровську ГУ ДМС України в Дніпропетровській області, протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого:

ст.173 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ від 15.01.2024 року, -

встановив:

15.01.2024 року о 18:50 год. перебуваючи в громадському місці в під`їзді будинку АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , штовхнула неповнолітню ОСОБА_2 та плюнула в неї, порушуючи громадський порядок, скоїла дрібне хуліганство, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , свою провину в скоєнні адміністративних правопорушень не визнала, надала суду письмові пояснення, які були долучені до матеріалів справи, де зазначила, що дійсно в цей день та час, вона йшла додому в під`їзді свого будинку, на другому поверсі обігнала неповнолітню дівчину, та маючи звичку позбавлятися вологи в носі та роті, вона це зробила без використання носової хустини, та зайшла в свою квартиру. Приблизно через хвилину до них в квартиру постукали сусіди з кв. АДРЕСА_3 , коли вона відчинила двері, то вітчим дівчини, що вона зустріла на сходах, почав з`ясовувати навіщо вона плюнула в дитину, вона поцікавилась у дівчини куди саме вона в нею попала, якщо вона плюнула в неї. Вітчим дівчини запропонував не лаятись, після чого він потиснув руку її цивільному чоловіку і вони розійшлися. Вона наполягає, що в дитину не плювала і ніколи за своє життя не образила жодної дитини на планеті Земля, тому винною себе не вважає.

Потерпіла, неповнолітня ОСОБА_2 , з`явилась до суду разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 та надала письмові пояснення, які вона написала в присутності своєї матері, де зазначила, що вона 15.01.2024 року приблизно о 18:50 год. йшла додому в під`їзді будинку АДРЕСА_2 , та розмовляла по телефону, в цей час її обігнала сусідка з кв. АДРЕСА_4 , та почала висловлюватись в її адресу нецензурною лайкою, штовхнула її і вона вдарилась об стіну, а потім вона почала плювати на неї. Вона прийшла додому і все розповіла батькам.

Законний представник потерпілої та свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні підтвердила, що саме так дитина прийшла додому та розповіла, вони намагались владнати конфлікт з сусідами, але прийшлося викликати поліцію.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши всі докази, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дослідив докази та оцінив їх за внутрішнім переконанням в сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступних висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч.ч. 1, 2 ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ від 15.01.2024 року, електронним рапортом, в якому вказано, що після отримання заяви було зареєстровано ЄО № 920 від 15.01.2024 року як хуліганство, в якому викладені обставини вчинення правопорушення, письмовими поясненнями свідка, матері потерпілої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які вона надала під час складання протоколу, в яких викладені обставини вчинення правопорушення, письмовими пояснення потерпілої ОСОБА_2 , яка вона надала в судовому засіданні та які були долучені до матеріалів справи, де остання виклала обставини вчинення правопорушення, поясненнями ОСОБА_1 , які вона надала в судовому засідання, де виклала обставини як все сталося, в яких вона не оспорює дату, час та місце події, що сталося, та сама підтверджує що вона плюнула в під`їзді, але не на дитину, а просто, щоб позбутися вологи в роті, без застосування носової хустки.

Таким чином, у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, яке вірно кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова Верховного Суду від 15.03.2019 у справі № 204/2352/16-а).

При розгляді справ про адміністративне правопорушення, крім національного законодавства, суд також керується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини.

Так, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.97 року. Конвенція набула чинності для України 11.09.97 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

У відповідності до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року N 14 "Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті" передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у статтях 247, 280 КУпАП. Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283, 284 КУпАП. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення; поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Відповідно до статті 24 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до статті 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст. 33-35 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особистість правопорушника, яка раніше до адміністративної відповідальності не притягалася, ступінь її вини - умисні дії, майновий стан, обставини, що пом`якшує відповідальність не встановлено, обставинами які обтяжують відповідальність є невизнання своєї провини, вважаю, що адміністративним стягненням, необхідним для виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття та запобіганню вчиненню нею нових правопорушень повинна бути міра відповідальності у виді штрафу в межах санкції статті, за якою вона притягається до відповідальності встановленої.

З урахуванням викладеного вважаю за необхідне накласти на правопорушника адміністративне стягнення, в межах санкції ст. 173 КУпАП, у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП. судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

Оскільки ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушенні та притягнуто до адміністративної відповідальності, вважаю необхідним стягнути з неї на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Керуючись ст.ст. 252,283-285,294 КУпАП, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України - визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення за ст. 173 КУпАП, у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 - судовий збір на користь держави в розмірі605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Роз`яснити, що на підставі ч. 1ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1ст. 307 КУпАП, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно до ч. 4 ст. 307 КУпАП, документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Івченко Т. П.