Справа № 583/1414/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року м. Охтирка

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Соколова Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, що надійшли від Охтирського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № ВАД № 191086 від 23.03.2024 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 23.03.2024 о 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді своєї вини не визнав, пояснивши, що він йшов до себе додому, а в цей час біля будинку АДРЕСА_2 стояв ОСОБА_2 , якому здалося, що він знімає його та камеру телефону. ОСОБА_2 почав вимагати, щоб ОСОБА_1 показав йому телефон, на що той йому грубо відповів, щоб він до нього не чіплявся. Однак ОСОБА_3 пішов за ОСОБА_1 до його будинку, а потім викликав поліцію, оскільки йому здалося, що коли Заїка достав свої ключі, що він дістав ніж, яким буде йому погрожувати. На виклик з`явилися працівники поліції та склали відносно нього протокол.

Проаналізувавши матеріали справи, доходжу наступного висновку.

Так, в письмових поясненнях ОСОБА_2 зазначив, що йому здалося, що проходячи через двір, Заїка його знімав на телефон, а коли він зробив йому зауваження, ОСОБА_1 облаяв його нецензурною лайкою, після чого, йому здалося, що той дістав ніж, але то були ключі. Він викликав працівників поліції.

Відповідно до витягу із системи Армор про реєстрацію правопорушення 23.03.2024 о 17 год. 29 хв. на службу 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про те, що йому погрожують фізичною розправою та вбивством. Прибувши на місце події було виявлено заявника, який надавши пояснення повідомив, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою в його бік.

Згідно з ч. 1 ст. 9Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інше.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Зауважу на тому, що обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив та умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.

Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі дії спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Так, як роз`яснив ВС в своїй постанові від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому, хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Отже, як зазначив Верховний Суд, за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства (пошкодження майна) зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В даному випадку, судом встановлено, що ОСОБА_2 запідозрив, що ОСОБА_1 фотографує його на камеру телефону та йому здалося, що Заїка дістає ніж та буде ним погрожувати, про що свідчать письмові пояснення ОСОБА_2 та пояснення самого ОСОБА_1 , наданими в суді, а тому, в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Відповідно до вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Перевіряючи матеріали справи, суд приходить до висновку щодо відсутності достатніх доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, приходжу до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та необхідності закриття справи за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись 247, 251, 283, 284 КпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Наталія СОКОЛОВА