Справа № 358/88/24 Провадження № 3-зв/358/3/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тітова М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,

захисника особи щодо якої складено протокол

про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі заяву адвоката Шапошника Євгенія Васильовича в інтересах особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Романенко К.С. в справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статтею 130 КУпАП відносно ОСОБА_2 ,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.130 КУпАП відносно ОСОБА_2 (справа №358/88/24, провадження №3/358/3/24).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2024, головуючим суддею визначено суддю Романенко К.С.

15 лютого 2024 року представник особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , адвокат Шапошник Є.В. подав до суду заяву про відвід судді Романенко К.С., посилаючись на упередженість останньої під час розгляду справи.

Свою заяву мотивує тим, що крім справи №358/88/24 про адміністративне правопорушення за ст.130 ч. 4 КУпАП стосовно ОСОБА_2 , в провадженні судді Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С. перебуває ще справа №358/89/24 про адміністративне правопорушення за ст.122-4 КУпАП та справа №358/87/24 про адміністративне правопорушення за ст.124 КУпАП стосовно ОСОБА_2 . Судовий розгляд по даній справі був призначений на 29.01.2024.

29.01.2024 сторона захисту звернулась до головуючого судді Романенко К.С. про об`єднання справи про адміністративне правопорушення №358/88/24 щодо ОСОБА_2 за ч.4 ст.130 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення №358/87/24 щодо ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП і справи про адміністративне правопорушення №358/89/24 щодо ОСОБА_2 за ст.122-4 КУпАП в одне провадження.

29.01.2024 на початку судового засідання по справі №358/88/24 щодо ОСОБА_2 за ч.4 ст. 130 КУпАП, яке фіксувалось за допомогою звукозаписувального технічного засобу, сторона захисту підтримала в повному обсязі своє клопотання про об`єднання справ про адміністративні правопорушення передбачені ст.ст. 124, 122-4, ч. 4 ст. 130 КУпАП стосовно останнього, яке було мотивоване тим, що всі події про які йде мова у вищевказаних справах про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_2 за ст.ст. 124, 122-4, ч.4 ст.130 КУпАП відбувалися 23.12.2023, по всіх трьох справах є одні і ті ж самі свідки, а також всі три адміністративні правопорушення пов`язані між собою.

Однак, постановою Богуславського районного суду Київської області (головуючий суддя Романенко К.С.) по справі №358/88/24 від 29.01.2024 в задоволенні вказаного клопотання захисника ОСОБА_2 - адвоката Шапошника Є.В. про об`єднання справ в одне провадження було відмовлено.

Свою позицію головуючий суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С. в постанові від 29.01.2024 мотивувала тим, що не вважає за доцільне об`єднання в одне провадження зазначених справ. Так, (за ст. 124, ст. 122-4 та ч. 4 ст. 130 КУпАП), під час розгляду адміністративних справ будуть підлягати з`ясуванню та доказуванню різні обставини вчинених ОСОБА_2 правопорушень, а тому спільний їх розгляд вважала недоцільним, так як їх об`єднання перешкоджатиме повному та об`єктивному з`ясування всіх обставин вищевказаних справ. Об`єднання вказаних справ в одне провадження може суттєво ускладнити та затягнути розгляд справи. Тому, у даному конкретному випадку, зважаючи на обсяг обставин, які підлягають з`ясуванню по вказаній категорії справ, із урахуванням встановленого обсягу матеріалів кожної зі справ про адміністративне правопорушення та доказів, які підлягають дослідженню, суд прийшов до висновку, що за вказаних обставин об`єднання даних справ не буде сприяти швидкому, повному та неупередженому судовому розгляду.

У даному випадку на думку суду, таке об`єднання є недоцільним і таким, що ускладнить їх судовий розгляд, що негативно вплине на повноту судового розгляду, призведе до порушення розумних строків їх розгляду та порушить права інших учасників ДТП, оскільки стаття 124 КУпАП не передбачає додаткових санкцій, а тому спільний розгляд вищезазначених адміністративних правопорушень вважає недоцільним.

Згідно ст. 38 КУпАП, передбачено різні строки протягом яких може бути накладено адміністративне стягнення.

Зважаючи на складність справ, тривалість їх розгляду може бути різною, при цьому слід зазначити, що вказаний ст.38 КУпАП строк для ст.130 КУпАП передбачений один рік, тоді як ст.124 та ст.122-4 КУпАП, три місяці. Тому головуюча суддя Романенко К.С. вважала за необхідне відмовити у об`єднані в одне провадження матеріалів зазначених судових проваджень, справи №358/88/24 зі справами №358/87/24, та №358/89/24 та продовжувати їх окремий розгляд у тому складі суду, який був визначений при авторозподілі справ.

В постанові Богуславського районного суду Київської області (головуючий суддя Романенко К.С.) від 29.01.2024 по справі №358/88/24 зазначено, що дана постанова оскарженню не підлягає.

В той же час 13.02.2024 в Богуславському районному суді Київської області (головуючий суддя Романенко К.С.) при розгляді справи №358/87/24 про адміністративне правопорушення передбачене ст.124 КУпАП стосовно ОСОБА_2 стороною захисту було заявлено клопотання про об`єднання справи про адміністративне правопорушення №358/88/24 щодо ОСОБА_2 за ч.4 ст.130 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення №358/87/24 щодо ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП і справи про адміністративне правопорушення №358/89/24 щодо ОСОБА_2 за ст.122-4 КУпАП в одне провадження.

Відповідно до постанови (резолютивна частина) Богуславського районного суду Київської області (головуючий суддя Романенко К.С.) від 13.02.2024 по справі №358/87/24 стосовно ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП, клопотання захисника ОСОБА_2 - адвоката Шапошника Є.В. про об`єднання справи про адміністративне правопорушення №358/88/24 щодо ОСОБА_2 за ч.4 ст.130 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення №358/87/24 щодо ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП і справи про адміністративне правопорушення №358/89/24 щодо ОСОБА_2 за ст.122-4 КУпАП в одне провадження було задоволено частково, а саме в одне провадження були об`єднані справа про адміністративне правопорушення №358/87/24 щодо ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП і справа про адміністративне правопорушення №358/89/24 щодо ОСОБА_2 за ст.122-4 КУпАП, а в решті клопотання було відмовлено.

В постанові Богуславського районного суду Київської області (головуючий суддя Романенко К.С.) від 13.02.2024 по справі №358/87/24 зазначено, що дана постанова оскарженню не підлягає.

Таке на думку заявника свідчить про упередженість і викликає у нього недовіру, оскільки суддя Романенко К.С. приймає рішення, зокрема виносить постанови по розгляду однотипових клопотань про об`єднання справ про адміністративні правопорушення, які різняться між собою, при цьому не послідовна у прийняті своїх рішень, тому її дії викликали сумнів у сторони захисту в її неупередженості.

У судовому засіданні 20.02.2024 захисник Шапошник Є.В. заяву про відвід судді Романенко К.С. підтримав, просив суд її задовольнити, оскільки не погоджується з процесуальним рішенням судді Романенко К.С. в межах даного провадження, зокрема, вона приймає рішення - виносить постанови по розгляду однотипових клопотань про об`єднання справ про адміністративні правопорушення, які різняться між собою.

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С. належним чином повідомлялась про розгляд заяви про її відвід, в судове засідання не прибула та пояснень не надала. Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді у відсутність судді.

Вислухавши заявника, дослідивши заяву про відвід, повно та всебічно з`ясувавши обставини, що мають значення для правильного вирішення питання про відвід судді, суд вважає, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 246 КУпАП регламентовано, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, зокрема, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів безстороннім і справедливим судом.

Чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить норм, які передбачають можливість заявити відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення. В той же час Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

Так, згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 16.02.2021 у справі за №263/10894/20, суд вказав, що відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону. Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08.06.2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, зокрема наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення, суд приходить до висновку про можливість застосування аналогії закону у найближчій галузі права, в даному випадку кримінальному процесуальному законі.

Згідно ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 80 КПК України - за наявності підстав передбачених ст. ст. 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Таким чином, для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які б об`єктивно могли вказувати на можливу його упередженість. При цьому, обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Крім того, відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Так, судом встановлено, що в провадженні судді Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С. перебувають матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 (справа №358/88/24, провадження №3/358/181/24).

29.01.2024 до суду надійшло клопотання адвоката Шапошника Є.В. про об`єднання справ про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: справа №358/88/24 за ч.4 ст.130 КУпАП, справа №358/87/24 за ст.124 КУпАП, справа №358/89/24 за ст.122-4 КУпАП в одне провадження та клопотання про зупинення провадження по справі. (а.с. 24-26).

Також 29.01.2024 до суду надійшло клопотання адвоката Шапошника Є.В. про виклик свідків (а.с. 32).

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 29.01.2024 розглянувши зазначені вище клопотання адвоката Шапошника Є.В., суддею Романенко К.С. було відмовлено в задоволенні клопотання про об`єднання в одне провадження справ про адміністративні правопорушення №358/88/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.4 ст.130 КУпАП та справи №358/87/24 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП та справи №358/89/24 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.122-4 КУпАП. Також відмовлено в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_2 - адвоката Шапошника Є.В. про зупинення провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.4 ст. 130 КУпАП. (а.с. 35-37).

Також, в судовому засіданні суддею Романенко К.С. задоволено клопотання адвоката Шапошника Є.В. про виклик свідків в наступне судове засідання (а.с. 33, 34).

15.02.2024 до канцелярії Богуславського районного суду Київської області надійшла заява адвоката Шапошника Є.В. про відвід судді Романенко К.С. від розгляду зазначеної справи.

Як вбачається з самої заяви про відвід, обґрунтування адвоката Шапошника Є.В. про відвід судді Романенко К.С. зводяться до його незгоди з процесуальними рішеннями і діями судді під час розгляду справи, за результатами розгляду його клопотання про об`єднання справ про адміністративні правопорушення, в задоволенні якого було відмовлено у справі №358/88/24 та задоволено частково у справі № 358/87/24. Так, адвокат Шапошник Є.В. виклав свою суб`єктивну думку щодо виконання суддею Романенко К.С. своїх професійних обов`язків під час розгляду справи про адміністративні правопорушення та вирішення його клопотань. Заявлений відвід фактично зводиться до його незгоди з тим, що суддя Романенко К.С. виносить постанови по розгляду однотипових клопотань про об`єднання справ про адміністративні правопорушення, які різняться між собою, при цьому не послідовна у прийняті своїх рішень, однак зазначене не може слугувати підставою для відводу судді.

При цьому, жодного переконливого доказу адвокатом Шапошником Є.В. до заяви про відвід судді, які б містили інформацію про наявність обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді, та які б виключали її участь у розгляді даної справи не надано.

Разом з тим, відповідно до ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Норми ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Тобто, положення ст. 36 КУпАП не передбачають обов`язку судді об`єднувати в одне провадження справи про адміністративне правопорушення щодо однієї особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Відповідно до даної норми КУпАП лише при одночасному розгляді суддею справ про адміністративні правопорушення щодо однієї особи, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Таким чином, обставини, які б виключали участь судді Романенко К.С у розгляді даної справи, в ході розгляду заяви про відвід не встановлені.

Інших мотивів або будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Також слід зазначити, в даній справі розглядається лише питання щодо наявності підстав для відводу судді та не вирішуються питання по суті справи, а також не надається оцінка прийнятим суддею рішень, оскільки це є прерогативою суду апеляційної інстанції.

При цьому суддя звертає увагу на те, що питання про те, що суддею були винесені різні процесуальні рішення по однотипних клопотаннях відносно однієї і тієї самої особи, але в різних категоріях (статтях КУпАП) справ, тому сама по собі незгода учасника провадження з процесуальними рішеннями і діями судді під час розгляду справи не може бути підставою для відводу, а всі зазначені обставини можуть бути предметом розгляду судом апеляційної інстанції у разі оскарження особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, прийнятого суддею остаточного рішення за результатами розгляду справи у суді першої інстанції.

У зв`язку з наведеним, суд дійшов висновку, що доводи захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 - адвоката Шапошника Є.В. про відвід судді Романенко К.С. необґрунтовані, а заява про відвід судді є такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 8 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 7, 246, 283,294 КУпАП, ст. ст. 75, 80 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви захисника Шапошника Євгенія Васильовича в інтересах особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Романенко К.С. в справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 130 КУпАП відносно ОСОБА_2 - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов