Справа № 715/2331/24
Провадження № 3/715/1143/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.08.2024 селище Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Маковійчук Ю.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , за ст.173-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , згідно якого вона 05 липня 2024 року о 17 годині 30 хвилин в АДРЕСА_2 , поширила неправдиві чутки про ОСОБА_2 , а саме, що остання забрала гроші у ОСОБА_3 , чим мало викликати паніку серед населення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вказала, що вона мала розмову про гроші, які ОСОБА_3 мав заплатити їй за орендоване ним житло.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що вона волонтер. ОСОБА_3 є колишнім військовим, після поранення йому важко себе обслуговувати. Він винаймає житло у ОСОБА_1 . Вона дізналася про нього, його потреби та допомагає йому у побуті та лікуванні. 05.07.2024 року приїхала за місце проживання останнього, облаштовувала побут. Прийшла ОСОБА_1 та звинуватила її у тому, що вона забирає гроші у ОСОБА_3 та витрачає їх на власні потреби. Просила притягнути ОСОБА_1 за наклеп відносно неї.

ОСОБА_3 в судовому засіданні вказав, що ОСОБА_2 допомагає йому, возить в лікарню, надає продукти харчування. При цьому вказав, що остання ніколи у нього не брала грошей.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 3 Конституції України честь і гідність людини визнані найвищою соціальною цінністю. Порушення цих фундаментальних прав вимагає відповідного захисту.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних посягань.

Згідно ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Пленум Верховного Суду України в постанові від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - Постанова) вказав, що праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9КУпАП).

Диспозиція ст.173-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченогост.173-1 КУпАП є поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення переважно усного характеру про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідає) дійсності (формальний склад). Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Отже, обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП про адміністративні правопорушення, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не становитиме порушення ст.173-1КУпАП.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей не свідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що згідно протоколу про прийняття заяви про адміністративне правопорушення та іншу подію ОСОБА_2 05.07.2024 року звернулася до поліції та повідомила, що ОСОБА_1 05.07.2024 року о 17:47 год. здійснила наклеп на неї, зокрема, що вона забирає пенсію у АТО воїна ОСОБА_4 , чим поширила неправдиву інформацію (чутки), що призвело до паніки серед населення.

05.07.2024 року відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ВАД № 187802, згідно якого остання 05 липня 2024 року о 17 годині 30 хвилин в АДРЕСА_2 , поширила неправдиві чутки про ОСОБА_2 , а саме те, що остання забрала гроші у ОСОБА_3 , чим мало викликати паніку серед населення.

Разом з тим, в ході розгляду справи встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник побутовий конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 безпідставно звинуватила ОСОБА_2 у тому, що вона ніби то відбирає гроші у гр. ОСОБА_3 та використовує їх у власних цілях, разом з тим, сказана інформація ОСОБА_1 не могла в силу свого змісту викликати будь-якої паніки серед населення, так само, дана інформація не містить будь-яких закликів щодо порушення громадського порядку.

Відтак, вважаю, що суду не надано доказів щодо наявності в діях ОСОБА_1 такого елементу об`єктивної сторони правопорушення, передбаченогост.173-1 КУпАП, як наслідок у виді можливості виклику паніки серед населення або порушення громадського порядку та щодо наявності у неї умислу на настання таких наслідків, тому, в діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП.

За таких обставин, виходячи із вищенаведеного суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП.

Відповідно до ст.251 ч.2 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 1, 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», ст. ст. 247, 283, 284, 285, 294, 173-2 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя