Номер провадження3/205/3510/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2024 року м.Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Шиян В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №3Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , фізичної особи-підприємця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 156 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративну відповідальність ВАД №179812 від 22.06.2024 року вбачається, що 22 червня 2024 року ОСОБА_1 о 15-20 год. у приміщенні магазину «Peace do it Smoke», що розташований за адресою: м.Дніпро, вул.В.Діївська, б.40-к здійснював реалізацію пристроїв для куріння без марок акцизного податку, чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП, причини неявки суду не повідомив, клопотань про перенесення судового засідання не подавав.

Відповідно до ст. 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, та максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суттю у його відсутність, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Диспозицією ч.1 ст.156 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Вказана норма закону є бланкетною (вид норм права з точки зору рівня визначеності їх змісту). Диспозиції бланкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених навіть в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки), тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного пункту нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Частиною 21 статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», визначено, що роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами, або рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Стаття 55 ГК України визначає суб`єктами господарювання учасників господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Суб`єктами господарювання є: господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 1 ст.156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Під господарською діяльністю ч.1 ст.3 ГК України, визначає діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Отже, суб`єктом адміністративного правопорушення передбаченого ч.1ст.156 КУпАП, є суб`єкт господарювання, який здійснює роздрібну торгівлю, в даному випадку, пристроями для куріння.

Торгівля це галузь господарства, яка виконує функції обігу товарів (забезпечує їх рух із сфери виробництва у сферу споживання); це комерційна діяльність з обороту, купівлі та продажу товарів.

Таким чином торгівля це продаж товару.

З наданих суду доказів не вбачається підтвердження факту продажу товарів а саме: реалізацію пристроїв для куріння, (не встановлено особу яка купувала зазначені вироби, свідків події та інш.), а сам по собі факт виявлення наявності пристроїв для куріння без марок акцизного податку не утворює складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 156 ч.1 КпАП України.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

При цьому суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

На підставі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, доводи представників поліції, покладені в основу складеного протоколу про правопорушення за ст. 156 ч. 1 КУпАП, не знайшли свого підтвердження в суді.

Судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1ст.156 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7,245, 247, 251, 280,283,284,287-289,291 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченогоч.1 ст.156 КУпАП.

Вилучені згідно протоколу огляду та вилучення речей та предметів від 22 червня 2024 року предмети - повернути власнику.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Апеляційна скарга, подаються до відповідного апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Шиян В.В.