Справа № 129/4016/23
Провадження по справі № 3/129/140/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.07.2024 року м. Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області Бондар О.В., з участю прокурора Каричковського Д.О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника Човганюк А.М. розглянула адміністративні матеріали, які надійшли із Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Кунка Гайсинського району, жительки АДРЕСА_1 , громадянку України, головного державного інспектора Гайсинської ДПІ ГУ ДПС у Вінницькій області, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Гайсинським РВ УМВС України у Вінницькій області 12.11.2002 р., - за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, -

установив:

Відповідно до протоколу № 656 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення пп. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 07.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 4 кв. 2021 року, № СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що у неї виник реальний конфлікт інтересів, не вжила заходів щодо його недопущення та не повідомила, не пізніше наступного робочого дня (08.06.2022), безпосереднього керівника, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу № 657 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення п.3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 07.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 4 кв. 2021 року, № СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений дискреційними повноваженнями під час прийняття даного рішення, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу № 658 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення пп. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 07.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 1 кв. 2021 року СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що у неї виник реальний конфлікт інтересів, не вжила заходів щодо його недопущення та не повідомила, не пізніше наступного робочого дня (08.06.2022), безпосереднього керівника, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу № 659 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення п.3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 07.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 1 кв. 2021 року, № СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений дискреційними повноваженнями під час прийняття даного рішення, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу № 660 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення пп. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 06.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 1 кв. 2023 року СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що у неї виник реальний конфлікт інтересів, не вжила заходів щодо його недопущення та не повідомила, не пізніше наступного робочого дня (07.06.2022), безпосереднього керівника, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу № 661 від 04.12.2023 р. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, якій присвоєно 6 ранг державного службовця, являючись згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення п.3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», при здійсненні камеральної перевірки № від 06.06.2022 «податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску з додатком 4ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» за 1 кв. 2023 року, № СТ «Троянда» (), засновниками якого є її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений дискреційними повноваженнями під час прийняття даного рішення, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вини не визнала, вважає, що вчинила всіх заходів щодо недопущення виникнення конфлікту інтересів та повідомила свого безпосереднього керівника 05.01.2021 та 02.08.2022 про наявність у неї можливого потенційного конфлікту інтересів, а саме що її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 є засновниками юридичної особи СТ «Троянда» (), оскільки в її посадові обов`язки входить здійснення камеральних перевірок юридичних осіб, жодного рішення в результаті проведення перевірки нею не приймалося, здійснювалася лише відмітка про проходженя камеральної перевірки, проставлення даної відмітки пов`язується із строками подання звіту, при цьому до обов`язків ОСОБА_1 не входило прийняття звітів, оскільки їх прийняття здійснюється Центром обслуговування платників податків.

Захисник Човганюк А.М. заявила клопотання про закриття провадження у справі за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушень, передбачених ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП, вважала, що з протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією та доданих до них доказів не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та службовими повноваженнями щодо проведення камеральних перевірок, надала суду скріншот «вікон», які відкриваються (в наданому порядку) під час проведенні камеральної перевірки із комп`ютерної програми, за якою посадовою особою ДПІ ОСОБА_1 проводиться камеральна перевірка, а також перелік її дій під час проведення такої перевірки.

Прокурор вважав, що після дослідження судом долучених до матеріалів справи доказів та допиту свідка під час розгляду справи встановлено, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу поставлених їй за вину правопорушень.

Суддя з`ясувала позиції учасників справи, вивчили наявні в матеріалах справи докази, допитала свідка ОСОБА_6 , прийшла до наступного висновку.

Відповідно до положень ч.1 та 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Стаття 252 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозиціями ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 КУпАП полягає у вчиненні особою дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів та в неповідомленні про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Тобто, для того, щоб вважати особу винною у вчиненні вказаного правопорушення має бути встановлено дві взаємопов`язаних обставини: наявність конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень за таких умов.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією.

Отже, беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п.2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП); у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Тобто, для констатації наявності або відсутності у діях чи бездіяльності особи події та складу вищевказаного адміністративного правопорушення необхідно визначити, чи мав місце за даних обставин по справі, власне, реальний конфлікт інтересів.

З цього випливає, що предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст.172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Відповідно до наказу №2-о від 04.01.2021 ГУ ДПС у Вінницькій області ДПС України ОСОБА_1 призначено шляхом переведення на посаду інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області та присвоєно 6 ранг державного службовця.

Відповідно до підпунктів «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 , є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, а тому в силу примітки до статті 1727КУпАП, вона є суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів».

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини 1 статті З цього Закону, діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.

Відповідно до пунктів 1-3 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього

Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або у колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до частини 5 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі, якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Згідно пункту 1 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь- якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно пункту 2 статті 76 Податкового кодексу України, порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 статті 86 Податкового кодексу України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Згідно пункту 1 статті 86 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

ОСОБА_1 05.01.2021 та 02.08.2022 повідомила свого керівника про наявність у неї можливого потенційного конфлікту інтересів, а саме що її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , являються засновниками юридичної особи СТ «Троянда» ().

Свідок ОСОБА_6 , начальник Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб ГУ ДПС у Вінницькій області, суду дала показання про те, що вона є безпосереднім керівником ОСОБА_1 , яка їй письмово повідомляла про наявність у неї можливого потенційного конфлікту інтересів, а саме що її батько ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 , являються засновниками юридичної особи СТ «Троянда», однак нею, ОСОБА_6 , було дане розпорядження про здійснення ОСОБА_1 камеральних перевірок всіх юридичних осіб у відповідній програмі, оскільки вважала, що жодних дій чи рішень ОСОБА_1 в умовах ні потенційного, ні реального конфлікту інтересів не приймає.

Відповідно до абзацу четвертого частини першої Закону України «Про запобігання корупції» в редакції Закону № 140-ІХ від 02.10.2019 , який набрав чинності 18.10.2019 близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

В подальшому на підставі даних повідомлень було винесено наказ в.о. начальника ГУ ДПС у Вінницькій області №74 від 05.01.2021 та застосовано зовнішній контроль за виконанням ОСОБА_1 повноважень на посаді головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області, щодо суб`єктів господарювання СТ «Троянда» (); п.4 заборонити прямо чи опосередковано вчиняти дії або бездіяльність всупереч чинному законодавству на користь суб`єктів господарювання та близьких осіб; п.5 узгоджувати з уповноваженою особою усі дії, зміст рішень чи проектів рішень, що приймаються або розробляються стосовно суб`єктів господарювання, та близьких осіб, зазначених у п.1 цього наказу; п.5.2 письмово повідомляти уповноважених осіб не пізніше наступного робочого дня, з моменту коли стало відомо про будь-які зміни чи обставини, що можуть призвести до виникнення реального конфлікту інтересів або інших порушень чи обмежень, визначених нормами чинного антикорупційного законодавства.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст.172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічним, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до змісту посадової інструкції головного державного інспектора Гайсинського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Вінницькій області ОСОБА_1 , а також аналізу самого процесу проведення камеральної перевірки юридичних осіб: скріншот «вікон», які відкриваються під час проведення камеральної перевірки в комп`ютерній програмі, за допомогою якої посадовою особою ДПС проводиться камеральна перевірка, де на першому аркуші відкривається «вікно» комп`ютера посадової особи, яка проводить камеральну перевірку об`єкта ( платника), інформація надається ( пересилається на робочий комп`ютер працівника) посадовій особі ДПС керівником підрозділу, це перелік об`єктів за якими необхідно провести камеральну перевірку; об`єкти (платники) , які перевіряються зазначені за номерами - вхідними номерами звітів, які присвоєнні при реєстрації звітів Центром обслуговування платників податків, на другому аркуші в розділі «Подана звітність» посадова особа ДПС вносить номер (вхідний) для відкриття на слідуючому аркуші об`єкта (платника) перевірки та інформації по звіту, на третьому етапі відкривається інформація про об`єкт (платника)перевірки та інформація по звіту, а саме дата реєстрації звіту, строки подання звіту, звітний період, тип документу, назва документу, реєстраційний номер, джерело отримання та головне статус документа. При цьому при відкритті даного вікна (третього етапу програми) висвітлюється «квитанація №1» - це означає, що звіт Центром обслуговування платників податків не прийнято або прийнято з помилками та «Квитанція «№2» - це означає звіт Центром обслуговування платників податків,прийнято. Дана інформація вноситься автоматично під час співставлення дати реєстрації та строку подання під час реєстрації звіту Центром обслуговування платників податків. На четвертому аркуші відкривається Податковий розрахунок сумм доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку- фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску. По даному аркушу перевіряються наявність додатків, які підкріплені до звіту, який вже прийнято Центром обслуговування платників податків; на п`ятому аркуші відкривається «вікно» на якому відповідальна посадова особа перевіряє, який згідно програми значиться код помилки, у разі, якщо код помилки «0» це автоматично вказує на те, що звіт прийнято і відповідно ставиться відмітка «камеральна перевірка пройдена», а у разі, якщо значиться код помилки «1», то вказується «Звітність перевірена» та «Камеральна перевірка не пройдена»; таким чином, при проведені камеральної перевірки здійснюється механічна робота пов`язана із заповненням компютерної програми. Жодне рішення під час проведення зазначених дій не приймається, а тому і відсутня можливість впливу на об`єктивність та неупередженість при прийнятті рішень, чи вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень та факт неприйняття жодного рішення в результаті проведення перевірки, а здійснення лише відмітки про проходженя камеральної перевірки, проставлення даної відмітки пов`язується із строками подання звіту, при цьому до обов`язків ОСОБА_1 не входило прийняття звітів, оскільки їх прийняття здійснюється Центром обслуговування платників податків.

Крім того, в протоколах правопорушення не зазначено і не поставлено за вину ОСОБА_1 - в чому саме полягає її приватний інтерес, в чому проявляється суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями ОСОБА_1 та її вплив на прийняття рішення, а також посилання на будь-яке прийняте ОСОБА_1 рішення, крім того, в матеріалах справи відсутні достатні докази наявності обставин чітко визначеної суперечності, що є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчить й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Поряд із цим, у протоколах беззаперечно не визначено, в чому саме полягає приватний інтерес ОСОБА_1 , в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та її службовими повноваженнями та її вплив на прийняття рішення.

За таких обставин, зважаючи на те, що суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу, то суд приходить до висновку, що проведення ОСОБА_1 камеральних перевірок не створює конфлікту інтересів в розумінні ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції».

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП правопорушення, яке має утворювати його склад у сукупності з іншими обставинами, інших доказів, які би стростували твердження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, матеріали справи не містять, то провадження по справі в цій частині підлягає закриттю.

З урахуванням наведених обставин та вимог закону, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП правопорушення, провадження по справі в цій частині підлягає закриттю.

Керуючись ст. 280, 283, 284 КУпАП, -

ухвалила:

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП через відсутність складу правопорушення.

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП через відсутність складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її ухвалення.

Суддя: