Справа № 541/3041/24
Номер провадження3/541/1139/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Шатілова Л.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого в АДРЕСА_1 , місце роботи не встановлено, РНОКПП не встановлено,

за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

21 серпня 2024 року до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшов протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №150803 від 15.08.2024 року, ОСОБА_1 15.08.2024 о 18 годині 00 хвилин в м.Миргороді по вул. Гоголя ходив по центральній частині міста напроти ТЦ «МИР» з ножем в руках та жебракував гроші на їжу та випивку, чим ображав людську гідність та громадську мораль. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази, керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598 / 03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v.the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто, нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від інших злочинів.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством та заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм та правил поведінки.

Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу та зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку та суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганство.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Враховуючи викладене, кваліфікація дії ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП не є вірною.

Так, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б указували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства, а саме образливого чіпляння до громадян, докучливої поведінки, пов`язаної з образливими діями, що зневажають честь та гідність людини та утискують будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, нецензурної лайки в громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічну лайку, непристойні висловлювання, як один з різновидів словесної брутальності, що передбачено ст.173 КУпАП.

В рапорті пом.чергового Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Панченко Є.С від 16.08.2024 року вказано, що 15.08.2024 року поруч з ТЦ «Мир» невідомий чоловік ходить з ножем в стані алкогольного сп`яніння. В письмових поясненнях ОСОБА_1 від 15.08.2024 року зазначено, що він біля ТЦ «Мир» ходив з ножем, щоб порізати хліб, підходив до людей, щоб попросити цигарку.

Будь-яких доказів образливого чіпляння ОСОБА_1 до громадян, лайки в громадському місці, наявності ножа у ОСОБА_1 , суду не надані і матеріали справи не містять.

Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

З огляду на вказане , суддя дійшла висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 173, 247, 252, 283-285 КУпАП суддя,-

У Х В А Л И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду Л. Г. Шатілова