П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Валігурська Л.В.

за участю секретаря: Цілинської А.В.

захисника: Беспалова О.С.

розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції №1 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Широка Балка Білозерського району Херсонської області, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №114005 ОСОБА_1 30.05.2024 близько 12:00 години, перебуваючи по вул. Херсонське шосе, 22 в с. Широка Балка, Херсонський вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: виражався на його адресу нецензурною лайкою.

Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання протоколу кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під час судового розгляду ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, заперечив проти обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. Дав показання про те, що за своєю посадою він є старостою с. Широка Балка Білозерського району Херсонської області, а тому з огляду на ситуацію в Білозерському районі (зона активних бойових дій) займається організаційними питаннями щодо надання мешканцям громади гуманітарної допомоги. Так ще в березні місяці 2024 року міжнародною організацією «Червоний Хрест» було повідомлено про можливість подання заявок на отримання ємності для води та додаткового обладнання для крапельного поливу, тоді як відповідна інформація була доведена до мешканців громади, проте старостат жодного відношення до надання відповідної допомоги не мав, бо необхідним було заповнення відповідної форми, після розгляду якої саме Червоний Хрест мав визначати чи надавати відповідну допомогу.

У свою чергу ОСОБА_2 30.05.2024 біля будинку культури в с. Широка Балка під час роздачі гуманітарної допомоги почав сварку з приводу того, що йому відповідну допомогу не надають. Його ж спочатку на місці не було, а коли працівники пункту видачі гуманітарної допомоги повідомили йому про претензії ОСОБА_2 , то він прибув на місце та намагався пояснити останньому, що старостат відношення до отримувачів допомоги не має і необхідно звертатись з усіма питаннями до Червоного Хреста.

Зазначив, що нецензурною лайкою на адресу потерпілого не виражався, хоча дійсно на підвищених тонах розмовляли. Крім того потерпілий намагався здійснити фотографування списків осіб, які мали отримати гуманітарну допомогу, з приводу чого він також зробив йому зауваження, оскільки такі дії могли призвести до розповсюдження персональних даних.

Під час судового розгляду захисник Беспалов О.С. заперечив проти складеного щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, просив провадження у справі закрити. Обґрунтовуючи свою позицію, зазначив, що дії ОСОБА_1 не містили ознак хуліганських дій, а конфлікт був обумовлений саме діями ОСОБА_2 .

Потерпілий ОСОБА_2 для участі в судовому розгляді не прибув, про день, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, заяв та клопотань не подавав.

У свою чергу судом було допитано ряд свідків, які пояснили наступне.

Свідок ОСОБА_3 дав показання про те, що дійсно 30.05.2024 біля будинку культури в с. Широка Балка Білозерського району між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виникла словесна перепалка, проте останній нецензурними словами на адресу потерпілого не виражався, хоча конфлікт звісно був на підвищених тонах. Дійсно здійснювалась видача гуманітарної допомоги від імені Червоного Хреста, проте потерпілого в списках на її отримання не було, через що він почав сваритись і пред`являти претензії. Йому роз`яснювали, що всі питання необхідно ставити саме Червоному Хресту, тим більше він відповідну заявку не подавав, а тому питання включення його в адресатів на отримання допомоги не вирішувалось. Саме потерпілий був ініціатором конфлікту.

Свідок ОСОБА_4 дав суду показання аналогічні показанням ОСОБА_3 , тим самим також підтвердивши позицію ОСОБА_1 , зауваживши, що останній нецензурно не виражався, а навпаки намагався пояснити потерпілому умови для отримання допомоги, яких він не дотримався.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що ОСОБА_2 30.05.2024 в обідній час приїхав до будинку культури в с. Широка Балка, бо хотів довідатись чи отримає він допомогу у вигляді приладдя для поливу. Хотів подивитись списки отримувачів, на що через деякий час приїхав ОСОБА_1 та став з ним сваритись. Між ними почався конфлікт, який відбувався на підвищених тонах.

Так вина ОСОБА_1 згідно досліджених судом матеріалів справи обґрунтована особою, уповноваженою на складання протоколу на ступними дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №114005 від 17.06.2024, в якому викладено обставини інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а саме: дату та час (30.05.2024 близько 12:00 години), місце ( АДРЕСА_2 ), обставини допущеного правопорушення (виражався нецензурною лайкою відносно ОСОБА_2 );

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 31.05.2024, відповідно до якого ОСОБА_2 просить вжити заходів до старости АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , який висловлювався на його адресу нецензурною лайкою;

- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 , в яких потерпілий зазначав, що 30.05.2024 близько 12:30 години він дізнався про роздачу гуманітарної допомоги у вигляді пластикової бочки для води. Під час розмови зі старостою ОСОБА_1 йому було відмовлено в отриманні допомоги, після чого розмова була на підвищених тонах, виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 висловлювався на його адресу нецензурною лайкою;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_5 , який зазначав, що 30.05.2024 він знаходився біля клубу в с. Широка Балка, де відбувалася видача гуманітарної допомоги. Там знаходився ОСОБА_2 , який приїхав дізнатися кому видають допомогу. В цей час також приїхав староста ОСОБА_1 зі своєю дружиною та почали кричати на ОСОБА_2 , виражалися нецензурними словами через те, що він втручався в роботу видачі гуманітарної допомоги;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких зазначав, що 30.05.2024 близько 12:00 години йому зателефонував ОСОБА_3 , який займався видачою гуманітарної допомоги та повідомив, що приїхав ОСОБА_2 та влаштував скандал з приводу гуманітарної допомоги. Приїхавши на місце видачі гуманітарної допомоги ОСОБА_2 було роз`яснено, що видачою гуманітарної допомоги займається «Червоний Хрест» та вони ніякого відношення до неї не мають, на що останній почав безпідставно ображати, погрожувати. В цей час втрутилася дружина ОСОБА_6 та між нею і ОСОБА_2 почалася суперечка. Зазначив, що особисто він ОСОБА_2 не ображав, в його сторону нецензурною лайкою не висловлювався;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 , в яких зазначав, що 29.05.2024 близько 12:00 години він роздавав гуманітарну допомогу по спискам осіб. В цей час підійшов ОСОБА_2 та почав запитувати щодо гуманітарної допомоги, на що йому було роз`яснено, що допомога видається за вже сформованими списками від «Червоного Хреста», після чого ОСОБА_2 почав погрожувати з приводу того, що його немає в списках та пішов додому. На другий день 30.05.2024 ОСОБА_2 знову приїхав та почав з`ясовувати щодо видачу гуманітарної допомоги, після чого свідок подзвонив старості. Близько 12:00 години приїхав ОСОБА_1 та між ним і ОСОБА_2 почався словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 нецензурною лайкою не висловлювався та не погрожував. Після чого втрутилася дружина старости ОСОБА_6 та між нею і ОСОБА_2 почалася словесна перепалка, в ході якої вони висловлювали словесні образи;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_7 , який зазначав, що 30.05.2024 близько 12:00 години він допомагав у роздачі гуманітарної допомоги. В цей час приїхав місцевий житель ОСОБА_2 , який почав влаштовувати конфлікт з приводу того, що йому не видали відповідну допомогу. З цього приводу на місце було викликано старосту ОСОБА_1 для врегулювання конфлікту. По приїзду між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_2 висловлювався на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою, погрожував. В даний конфлікт втрутилася дружина ОСОБА_1 ОСОБА_6 та між нею і ОСОБА_2 почалася словесна перепалка, в ході якої вони висловлювали образи, після чого ОСОБА_1 викликав поліцію.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 справа №288/1158/16-к хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Суд зауважив, що для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об?єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. А за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, досліджених судом, та пояснень ОСОБА_1 та свідків, між учасниками події 30.05.2024 виник конфлікт з приводу порядку та умов отримання гуманітарної допомоги, а не через те, що ОСОБА_1 намагався виразити явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Крім того з показань як ОСОБА_1 , так і допитаних свідків вбачається, що особою уповноваженою на складання протоколу не було усунуто наявні розбіжності щодо висловлювань на адресу потерпілого нецензурною лайкою, тоді як досліджені судом письмові пояснення свідчать про те, що найбільшої кульмінації конфлікт досяг саме під час спілкування ОСОБА_2 та дружини ОСОБА_1 , що при складанні протоколу враховано жодним чином не було.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 саме хуліганського мотиву, а відтак його не може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Окрім викладеного, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годинз моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Проте протокол відносно ОСОБА_1 в порушення вимог ст. 254 КУпАП складено 17.06.2024, тоді як конфлікт мав місце 30.05.2024, тобто через сімнадцять днівпісля інкримінованого правопорушення, тоді і заява потерпілим того ж дня.

Відповідно ж до позиції Верховного Суду від 31.01.2019 в справі №760/10803/15-а аналіз правових положень ст. ст. 254, 268 КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Позбавлення особи можливості реалізувати надані їй права, які передбачені ст. 268КУпАП, на думку суду касаційної інстанції, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Наведене свідчить, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому не може вважатись належним доказом з огляду на вимоги ст. 252 КУпАП.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумнів щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 247, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя: Людмила ВАЛІГУРСЬКА