Справа № 567/733/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2024 року м.Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Василевич О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Острог матеріали, які надійшли з Відділення поліції №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання : АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання : АДРЕСА_2 , громадянина України, паспорт НОМЕР_1 виданий 14.04.2006 року Зарічненським РВ УМВС України в Рівненській області, РНОКПП НОМЕР_2 ,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №337558 від 10.04.2024 року ОСОБА_1 ставиться у провину вчинення домашнього насильства при наступних обставинах 26.03.2024р. о 17:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем спільного проживання в АДРЕСА_2 , виражався в адресу своєї дружини ОСОБА_2 нецензурними словами, внаслідок чого могла бути завдана шкода її психічному здоров`ю.

Окрім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №337559 від 10.04.2024 року ОСОБА_1 ставиться у провину вчинення домашнього насильства при наступних обставинах 26.03.2024р. о 17:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем спільного проживання в АДРЕСА_2 виражався в адресу своєї дружини ОСОБА_2 нецензурними словами, в присутності малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого могла бути завдана шкода його психічному здоров`ю.

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив обставини, викладені у складених відносно нього протоколах, свою провину заперечив та пояснив, що 26.03.2024 о 16 год. він забрав свого сина ОСОБА_3 з дитячого садочка та відвіз до місця їх спільного проживання. Близько 17 год. додому прийшла його дружина ОСОБА_2 , яка запитала чому вона не могла до нього дозвонитися, на що він відповів, що син грався в телефоні та він розрядився. Після чого ОСОБА_2 розізлилася та повідомила, що приїде її мати та забере їх сина до себе додому в с.Бродів та пішла назад на роботу. Через деякий час приїхала його теща та мала намір забрати його сина, однак він не віддав його. В подальшому приїхали працівники поліції, однак він не погодився віддати свого сина для тещі, оскільки між ними тривають неприязні стосунки. Заперечив факт конфлікту між ним та дружиною та зазначив, що не виражався в адресу дружини нецензурною лайкою, а лише спілкувався з нею підвищеним тоном.

З метою всебічного та повного з`ясування обставин справи судом вжито передбачених законом заходів з метою виклику в судове засідання для допиту поттерпілої ОСОБА_2 , однак остання, будучи належним чином повідомленою про місце та час судового засіданні, для дачі пояснень в суд не з`явилася.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності на підставі даних матеріалів справи та провадження підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу та події правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.ст.245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

З матеріалів справи вбачається, що доказова база, яка долучена до протоколів про адміністративні правопорушення, ґрунтується лише на письмових поясненнях ОСОБА_2 , долучених до матеріалів справи, з яких вбачається, що під час конфлікту 26.03.2024 року о 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 ображав її нецензурними словами та виштовхав з квартири. Після чого ОСОБА_1 зачинився в квартирі з їхнім сином, який був присутній під час даного конфлікту.

З долучених до матеріалів справи пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_5 вбачається, що 26.03.2024р. вони, на прохання своєї доньки ОСОБА_2 , приїхали до ОСОБА_1 , щоб забрати внука ОСОБА_6 , однак ОСОБА_1 відмовився віддати їм свого сина.

Водночас з зазначених пояснень вбачається, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не були безпосередніми свідками конфлікту, про який вказує ОСОБА_2 , як і свідками вчинення ОСОБА_1 будь-яких дій, які містять ознаки домашнього насильства щодо його дружини, в присутності дитини.

Практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди зобов`язані застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції згідно якої суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення ЄСПЛ, справа «Коробов проти України» №39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартами доказування «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»).

Протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 не може бути визнаний належним доказом по даній справі у розумінні ст.251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини, викладені у ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може гуртуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Приймаючи до уваги, що всі сумніви щодо доведеності вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, слід тлумачити на її користь, за відсутності переконливих доказів вини ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про відсутність в матеріалах справи достатніх та переконливих доказів вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства відносно своєї дружини ОСОБА_2 та у присутності дитини, а відтак у його діях суд не вбачає складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, встановлені обставини справи, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.247, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу та події адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуВасилевич О.В.