Провадження №3/522/5738/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої судді Косіциної В.В.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли до Приморського районного суду міста Одеси з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

10 липня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надійшли матеріали адміністративної справи за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 .

За результатами автоматизованого розподілу справа була передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Судове засідання було призначено на 17 липня 2024 року.

У судове засідання, що відбулося 17 липня 2024 року, особа яка притягується до адміністративної відповідальності не з`явилася.

Постановою від 17 липня 2024 року до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 застосовано привід.

Постановою від 18 липня 2024 року виправлено описку в постанові суду від 17 липня 2024 року, шляхом зазначення дати, часу та місця застосування приводу. Вказано, що привід слід застосувати на 13 серпня 2024 року.

У судове засідання, призначене на 13.08.2024 року особа яка притягується до адміністративної відповідальності не з`явилася. Постановою суду від 13.08.2024 року повторно застосувано до громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 - привід на 09 вересня 2024 року на 11 годину 30 хвилин до зали судових засідань 224 Приморського районного суду м. Одеси, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33.

Також, повістка на 09 вересня 2024 року разом із копією постанови суду від 13.08.2024 року направлена на адресу ОСОБА_1 , що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення листом із рекомендованим повідомленням про вручення, та відповідно до сервісу перевірки статусу відправлень АТ «УКРПОШТА», відправлення не вручене під час доставки.

Будь-які відповіді на виконання постанов від 17.07.2024 року та від 13.08.2024 року про застосування приводу від органів Національної поліції України не надходило.

У судове засідання, що відбулося 09 вересня 2024 року, особа яка притягується до адміністративної відповідальності не з`явилася.

В своїх рішеннях у справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що правова визначеність передбачає повагу до принципу resjudicata, тобто принципу остаточності судових рішень.

Встановлення в законі строків на розгляд справи про адміністративне правопорушення також спрямоване на забезпечення вказаного принципу.

З огляду на вищевикладене, а саме ту обставину, що суд вичерпав всі можливі засоби повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про дату, місце та час судового засідання, суд дійшов до висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі доказів, що наявні в матеріалах справи.

Суд дослідивши матеріалів справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Зі змісту протоколу серії АПР18 №271172 від 11.06.2024 року вбачається, що 11.06.2024 року о 02 годині 06 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 вчиняв хуліганські дії стосовно працівників поліції, а саме: ОСОБА_2 , а саме висловлювався нецензурною лайкою, погрожував життю та здоров`ю, чіплявся за формений одяг та демонстративно показував статевий орган, тим самим вчинив хуліганські дії, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Згідно з ч. 1 ст. 251КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Доказами, за фактом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП є:

- протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №271172 від 11.06.2024 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 від підписання протоколу відмовився;

- рапорт поліцейського взводу №1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП, сержанта поліції Узуна Олега, з якого вбачається, що патрулюючи по вул. Канатній у місті Одесі було виявлено невідомого чоловіка, який порушував комендантську годину. Після того, як працівники поліції підійшли до нього, останній почав агресивно себе поводити та намагався спровокувати конфлікт. На неодноразове прохання припинити правопорушення особа не реагувала, у зв`язку з чим останнього було затримано та після чого було встановлено особу ОСОБА_1 ;

- відомості з бази АРМОР, з яких вбачається, що відносно ОСОБА_1 складалися протоколи про адміністративне правопорушення, за фактом вчинення правопорушень, передбачених ст.ст.: 185 КУпАП, ч.1 ст.126 КУпАП, ч.1 ст.130 КУпАП, ч.1 ст.130 КУпАП, ч.3 ст.137 КУпАП.

На думку суду, дії ОСОБА_1 а саме, нецензурна лайка в громадському місці, а також агресивні дії зі сторони ОСОБА_1 щодо працівників поліції є такими, що порушують положення статті 173 КУпАП.

Згідно ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Враховуючи той факт, що правопорушення було вчинено 11 червня 2024 року, строк накладення стягнення за фактом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - дотримано.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

За приписами ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється Законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Докази звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору в матеріалах справи відсутні.

На підставі викладеного і керуючись ст. 7, 9, 24, 33, 34, 51, 173, 221, 280, 283, 284, 285 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , визнати винним в вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 7 (сім) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 (нуль) копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Роз`яснити особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови-не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП України у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Косіцина В.В.