Справа №521/9961/24
Номер провадження 3/521/6355/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2024 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Поліщук І.О.,

при секретарі Димитрової Н.І.,

за участю:

представника Одеської митниці Євдокимова Д.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Одесі справу про порушення митних правил, що надійшла з Одеської митниці ДМС України за протоколом складеним відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на дату вчинення правопорушення керівник ТОВ «Консалт Спрінт» (, Україна, 01103, м. Київ, Печерський район, вул. Бойчука Михайла, буд. 18, кв. (офіс) 43), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , за ознаками порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України,

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшов протокол № 0631/50000/24 від 29.05.2024 року про порушення митних правил з відповідними матеріалами, у відношенні гр. ОСОБА_1 , за ознаками скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

З вищезазначеного протоколу про порушення митних правил вбачається, що Одеською митницею здійснено перевірку зовнішньоекономічних операції ТОВ «Консалт Спрінт» ( (продавець) згідно контракту від 01.11.2022 № KNS-0111, укладеного з компанією «Janda Technologies KFT» (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary) (покупець).

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Консалт Спрінт» ( за митною декларацією (далі - МД) типу ЕК 10 ДР від 22.12.2022 № 22UA76U3 експортовано до Туреччини товар «олія соняшникова нерафінована, з насіння врожаю 2021 р., для харчових цілей, наливом. торговельна марка-немає даних. виробник - ТОВ «Софіє-Михайлівський олійноекстракційний завод». країна виробництва - UA, Україна.», загальною вагою нетто 6 001 180,00 кг, фактурною вартістю 4 200 826,00 доларів США, митною вартістю 153 618 325,66 грн.

Митне оформлення зазначених МД здійснено з наданням документів, які передбачені ст. 335 Митного кодексу України (далі - МК України), серед яких: зовнішньоекономічний контракт від 01.11.2022 № KNS-0111, рахунок-фактура (інвойс): № 2 від 22.12.2022.

Відповідно до інформації, зазначеної у МД та товаросупровідних документах встановлено, що продавцем товару є компанія ТОВ «Консалт Спрінт» (, Україна, 01103, м. Київ, Печерський р-он., вул. Бойчука Михайла, буд. 18, кв. (офіс) 43) в особі керівника ОСОБА_1 , а покупцем є іноземна компанія «Janda Technologies KFT» в особі директора ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ).

Так, відповідно до листа Координаційно-моніторингової митниці від 19.01.2024 № 7.9-2/7.9-24.1/7.10/171 (вх. Одеської митниці № 1874/7 від 19.01.2024) було направлено запит на адресу Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України від 07.12.2023 № 7.9-1/7.9-24-1/13/3985 стосовно підтвердження факту реєстрації та здійснення фінансово-господарської діяльності компанії-нерезидента «Janda Technologies KFT» (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary), а також надання інформації щодо осіб, які її очолюють на теперішній час, видів діяльності, статус, її реєстраційний номер, податковий номер та дату реєстрації/ліквідації.

09.01.2024 Координаційно-моніторинговою митницею листом Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України від 08.01.2024 № 4091-2024 (вх. Координаційно-моніторингової митниці № 121/4-14 від 09.01.2024) отримано відповідь від правоохоронних органів Республіки Угорщини стосовно перевірки вищезазначеної компанії-нерезидента.

За результатами отриманої інформації встановлено, що 14.07.2021 знято з реєстрації реєстраційний 09-09-032935 та податковий 29297245-2-09 номери компанії нерезидента «Janda Technologies KFT», а також 19.05.2023 компанія «Janda Technologies KFT» оголошена припиненою, дата початку процедури примусового зняття з реєстрації - 20.05.2023, дата ліквідації - 21.12.2023.

За результатами проведеної перевірки Одеською митницею товаросупровідних документів ТОВ «Консалт Спрінт» (), а саме контракту від 01.11.2022 № KNS-0111, укладеного з компанією «Janda Technologies KFT» встановлено, що на печатки компанії нерезидента «Janda Technologies KFT» шостій сторінки контракту від 01.11.2022 № KNS-0111 вказаний Adosczam (податковий номер): 29297245-2-09, який згідно інформації правоохоронних органів Республіки Угорщини знято з реєстрації 14.07.2021, хоча у реквізитах «Janda Technologies KFT» (покупець) вказаний новий податковий номер, як реєстраційний, а саме: Reg. No.: 29297245-2-05.

Враховуюче вищезазчену інформацію, встановлено, що поданий ТОВ «Консалт Спрінт» зовнішньоекономічний контракт від 01.11.2022 № KNS-0111 до митної декларації від типу ЕК 10 ДР від 22.12.2022 № 22UA76U3 не може вважатися дійсним, у зв`язку з тим, що на момент його підписання (01.11.2022) та митного оформлення (грудень 2022 року) податковий номер 29297245-2-09 компанії нерезидента «Janda Technologies KFT» 14.07.2021 зняті з реєстрації.

Продавцем та відправником вказаного товару є ТОВ «Консалт Спрінт» () в особі гр. України ОСОБА_1 , який як керівник підприємства: організує, визначає, формулює, планує, здійснює і координує діяльність підприємства та в розумінні п. 43 ст. 4 МК України є посадовою особою цього підприємства.

Перебуваючи на посаді керівника підприємства, гр. ОСОБА_1 відповідає за фінансово-господарську діяльність підприємства і зобов`язан забезпечити надання до митного контролю і оформлення документи з достовірною та правдивою інформацією.

З метою проведення опитування колишнього керівника ТОВ «Консалт Спрінт» () ОСОБА_1 , Одеської митницею за місцем реєстрації громадянина направлено виклик від 21.05.2024 № 7.10-2/29-03/10/8914 відповідно, щодо прибуття до Одеської митниці в термін до 27.05.2024.

Станом на теперішній час ОСОБА_1 до Одеської митниці не прибув, про причини неприбуття Одеську митницю не повідомив.

Відповідно до відомостей модуля «Провадження в справах про ПМП» АСМО «Інспектор» та інформації, наявної в реєстрі порушників митних правил ЄАІС, гр. ОСОБА_1 протягом 2023 не притягувався до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 482, 483 МК України.

Таким чином, на думку митного органу, гр. України ОСОБА_1 , керівником ТОВ «Консалт Спрінт» () вчинені дії, спрямовані на переміщення товару «олія соняшникова нерафінована, з насіння врожаю 2021 р., для харчових цілей, наливом. торговельна марка-немає даних. виробник - ТОВ «Софіє-Михайлівський олійноекстракційний завод». країна виробництва - UA, Україна.», митною вартістю 153 618 325,66 грн з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення товарів підроблений зовнішньоекономічний контракт від 01.11.2022 № KNS-0111, чим скоєно порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України.

На підставі вищевказаних обставин посадовою особою митниці було складено протокол про порушення митних правил за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

У судове засідання гр. ОСОБА_1 15.08.2024 та 12.09.2024 не з`явився. Про місце, дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином, а саме: шляхом направлення судових повісток на адреси зазначені в матеріалах справи. З метою дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 498 МК України, судові засідання відкладались неодноразово.

Відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи. З огляду на те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від якої не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи а також заперечення по суті протоколу про порушення митних правил, який надійшов з Одеської митниці ДМС України, у зв`язку з чим причини неявки правопорушника до суду визнані неповажними, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів.

Представник митниці в судовому засіданні висловив думку про необхідність притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 оскільки вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення доведена повністю та підтверджується зібраними по справі доказами та вважає за необхідне застосувати до нього адміністративне стягнення, відповідно до санкції статті, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, вислухавши думку учасників процесу, суд вважає, що в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вбачається наявність складу порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, за кваліфікуючими ознаками: переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення товарів, документів, які містять неправдиві дані щодо відправника, ваги та вартості товарів.

Судом встановлено, що Одеською митницею здійснено перевірку зовнішньоекономічних операції ТОВ «Консалт Спрінт» ( (продавець) згідно контракту від 01.11.2022 № KNS-0111, укладеного з компанією «Janda Technologies KFT» (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary) (покупець).

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Консалт Спрінт» ( за митною декларацією (далі - МД) типу ЕК 10 ДР від 22.12.2022 № 22UA76U3 експортовано до Туреччини товар «олія соняшникова нерафінована, з насіння врожаю 2021 р., для харчових цілей, наливом. торговельна марка-немає даних. виробник - ТОВ «Софіє-Михайлівський олійноекстракційний завод». країна виробництва - UA, Україна.», загальною вагою нетто 6 001 180,00 кг, фактурною вартістю 4 200 826,00 доларів США, митною вартістю 153 618 325,66 грн.

Митне оформлення зазначених МД здійснено з наданням документів, які передбачені ст. 335 Митного кодексу України (далі - МК України), серед яких: зовнішньоекономічний контракт від 01.11.2022 № KNS-0111, рахунок-фактура (інвойс): № 2 від 22.12.2022.

Відповідно до інформації, зазначеної у МД та товаросупровідних документах встановлено, що продавцем товару є компанія ТОВ «Консалт Спрінт» (, Україна, 01103, м. Київ, Печерський р-он., вул. Бойчука Михайла, буд. 18, кв. (офіс) 43) в особі керівника ОСОБА_1 , а покупцем є іноземна компанія «Janda Technologies KFT» в особі директора ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ).

Так, відповідно до листа Координаційно-моніторингової митниці від 19.01.2024 № 7.9-2/7.9-24.1/7.10/171 (вх. Одеської митниці № 1874/7 від 19.01.2024) було направлено запит на адресу Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України від 07.12.2023 № 7.9-1/7.9-24-1/13/3985 стосовно підтвердження факту реєстрації та здійснення фінансово-господарської діяльності компанії-нерезидента «Janda Technologies KFT» (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary), а також надання інформації щодо осіб, які її очолюють на теперішній час, видів діяльності, статус, її реєстраційний номер, податковий номер та дату реєстрації/ліквідації.

09.01.2024 Координаційно-моніторинговою митницею листом Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України від 08.01.2024 № 4091-2024 (вх. Координаційно-моніторингової митниці № 121/4-14 від 09.01.2024) отримано відповідь від правоохоронних органів Республіки Угорщини стосовно перевірки вищезазначеної компанії-нерезидента.

За результатами отриманої інформації встановлено, що 14.07.2021 знято з реєстрації реєстраційний 09-09-032935 та податковий 29297245-2-09 номери компанії нерезидента «Janda Technologies KFT», а також 19.05.2023 компанія «Janda Technologies KFT» оголошена припиненою, дата початку процедури примусового зняття з реєстрації - 20.05.2023, дата ліквідації - 21.12.2023.

За результатами проведеної перевірки Одеською митницею товаросупровідних документів ТОВ «Консалт Спрінт» (), а саме контракту від 01.11.2022 № KNS-0111, укладеного з компанією «Janda Technologies KFT» встановлено, що на печатки компанії нерезидента «Janda Technologies KFT» шостій сторінки контракту від 01.11.2022 № KNS-0111 вказаний Adosczam (податковий номер): 29297245-2-09, який згідно інформації правоохоронних органів Республіки Угорщини знято з реєстрації 14.07.2021, хоча у реквізитах «Janda Technologies KFT» (покупець) вказаний новий податковий номер, як реєстраційний, а саме: Reg. No.: 29297245-2-05.

Враховуюче вищезазчену інформацію, встановлено, що поданий ТОВ «Консалт Спрінт» зовнішньоекономічний контракт від 01.11.2022 № KNS-0111 до митної декларації від типу ЕК 10 ДР від 22.12.2022 № 22UA76U3 не може вважатися дійсним, у зв`язку з тим, що на момент його підписання (01.11.2022) та митного оформлення (грудень 2022 року) податковий номер 29297245-2-09 компанії нерезидента «Janda Technologies KFT» 14.07.2021 зняті з реєстрації.

Продавцем та відправником вказаного товару є ТОВ «Консалт Спрінт» () в особі гр. України ОСОБА_1 , який як керівник підприємства: організує, визначає, формулює, планує, здійснює і координує діяльність підприємства та в розумінні п. 43 ст. 4 МК України є посадовою особою цього підприємства.

Перебуваючи на посаді керівника підприємства, гр. ОСОБА_1 відповідає за фінансово-господарську діяльність підприємства і зобов`язан забезпечити надання до митного контролю і оформлення документи з достовірною та правдивою інформацією.

З метою проведення опитування колишнього керівника ТОВ «Консалт Спрінт» () ОСОБА_1 , Одеської митницею за місцем реєстрації громадянина направлено виклик від 21.05.2024 № 7.10-2/29-03/10/8914 відповідно, щодо прибуття до Одеської митниці в термін до 27.05.2024.

Станом на теперішній час ОСОБА_1 до Одеської митниці не прибув, про причини неприбуття Одеську митницю не повідомив.

Відповідно до відомостей модуля «Провадження в справах про ПМП» АСМО «Інспектор» та інформації, наявної в реєстрі порушників митних правил ЄАІС, гр. ОСОБА_1 протягом 2023 не притягувався до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 482, 483 МК України.

Відповідно до ст. 336 МК України, митний контроль здійснюється шляхом проведення митного огляду та перевірки документів і відомостей, які відповідно до статті 335 МК України надаються митним органам під час переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» від 03.06.2005 року №8 (зі змінами): «переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України, у т.ч. шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи таких, що містять неправдиві дані».

Згідно з п. 6 цієї Постанови Пленуму, судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів. При цьому, згідно з абз. 2 цього пункту Постанови: «Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів».

Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Згідно з статтею 483 МК України, однією з ознак переміщення через митний кордон України товарів з приховуванням від митного контролю, є поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів одержаних незаконним шляхом та які містять неправдиві данні.

Згідно ч. 2 ст. 459 МК України, суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами посадові особи цих підприємств.

Відповідно до п. 43 ст. 4 МК України, 43) посадові особи підприємств - керівники та інші працівники підприємств (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов`язків відповідають за додержання вимог, встановлених цим Кодексом, законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України, укладеними у встановленому законом порядку.

Відповідно до положень ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Стаття 483 МК України передбачає відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу, як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Так, матеріалами справи встановлено, що як підставу вчинення дій, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України та їх митне оформлення, був наданий підроблений зовнішньоекономічний контракт.

Викладені вище обставини встановлені при провадженні по даній справі та підтверджуються наступними доказами: протоколом по справі про порушення митних правил №0631/50000/24; копією листа щодо направлення запиту до Національної поліції України від 07.12.2023 року; копією листа Координаційно-моніторингової митниці з додатками від 19.01.2024 року; копією листа Національної поліції України з відповіддю правоохоронних органів Республіки Угорщини від 09.01.2024 року; копією контракту №KNS-0111 від 01 листопада 2022 року; копією МД № 22UA76U3; довідкою від 01/11/2022 року.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до митного Кодексу України, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладені стягнення суддя враховує відповідно до ч. 2 ст. 33 КпАП: характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність суддею при розгляді справи не встановлено.

На момент вчинення правопорушення санкція статті 483 МК України передбачала накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

У той же час на момент прийняття рішення у цій справі набули чинності зміни до санкції ст. 483 МК України, яка наразі передбачає накладення штрафу в розмірі від 50 до 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, або з конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю.

У даному випадку слід враховувати практику ЄСПЛ щодо співмірності покарання, застосованого до особи, що передбачає обов`язкове застосування штрафу та конфіскація товару, як санкції за порушення митних правил, встановлених ст. 483 Митного кодексу ("Краєва проти України" (заява № 72858/13)).

Так, ЄСПЛ у вказаній справі зазначив, що у питанні встановлення критерію справедливого балансу між інтересами суспільства та правами людини, високі судді не сприйняли аргументів представника України. Вони зазначили, що національний суд лише формально послався на характер правопорушення, дав інформацію про заявницю та її фінансове становище. Проте у тексті рішення не було дано оцінку обставинам поведінки особи, зв`язку між поведінкою та правопорушенням. І оскільки обсяг перевірки був надмірно вузьким, критерій справедливого балансу не дотримано. Крім того, згідно зі ст. 483 Митного кодексу штраф у розмірі вартості товару та конфіскація товару були обов`язковими санкціями. Відсутність дискреції для судів не залишала можливості враховувати індивідуальні обставини. Це позбавляє сенсу будь-яку оцінку. ЄСПЛ раніше зазначав, що подібна жорстка система не здатна забезпечити необхідний справедливий баланс між спільним інтересом та захистом права власності окремо взятої особи. З огляду на це ЄСПЛ дійшов висновку, що в даній справі мало місце неспіврозмірне втручання у майнові права заявника. Тому ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції була порушена.

Означену позицію висловив і Конституційний Суд України у рішенні від 05.07.2023 року № 5-р (II)/2023.

Окрім того, у рішенні ЄСПЛ від 06.11.2008 року у справі "Ісмаїлов проти Росії" встановлено, що згідно з принципом верховенства права, який закріплений в усіх статтях Конвенції, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам. У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями МК України як обов`язкове.

Відповідно до ч. 1 ст. 465 МК України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави.

Проте у даному випадку конфіскація товарів, безпосередніх предметів вчинення адміністративного правопорушення, не може бути застосована, оскільки 22.12.2022 року після здійснення митного оформлення за МД №22UA76U3 вищевказані товари було експортовано до Туреччини, а тому саме накладення штрафу забезпечить той справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, який з урахуванням практики ЄСПЛ буде достатнім заходом впливу за вчинене порушення.

З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, вважаю за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів, що складає 153 618 325,66 гривень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Вимогами п. 5 ч. 2ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 4, 458, 459, 461, 483, 487, 511 МК України, ст. ст. 23, 33, 252, 280, 283, 284 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил, а саме 153 618 325 (сто п`ятдесят три мільйони шістсот вісімнадцять тисяч триста двадцять п`ять) гривень 66 (шістдесят шість) копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі. Порядок оскарження постанови суду (судді) у справі про порушення митних правил визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України.

С У Д Д Я: І.О. Поліщук