Справа № 192/423/24
Провадження № 3/192/223/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 травня 2024 року

Суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Солоному Солонянського району Дніпропетровської області справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП,

встановила:

До суду від відділення поліції № 9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП.

У судові засідання, призначені на 27 березня, 16 квітня та 15 травня 2024 року, ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки не повідомив, відкласти розгляд справи не просив.

Про дату, час і місце судового засідання був повідомлений 27 лютого 2024 року при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 299733, що підтверджується його підписом у відповідному полі протоколу.

Поштове відправлення із судовою повісткою про виклик до суду у судове засідання, призначене на 16.04.2024, Укрпошта повернула до суду із відміткою на конверті «адресат відсутній за вказаною адресою».

Судова повістка про виклик у судове засідання, призначене на 15.05.2024, направлялась йому Укрпоштою, поштове відправлення вручено особисто 25 квітня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Також було розміщено оголошення про виклик на сайті судової влади України.

Враховуючи, що з огляду на правила, встановлені статтею 268 КУпАП, у даному разі явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у судове засідання не є обов`язковою, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 27.02.2024 серії ААД № 299733, 27 лютого 2024 року о 09 год 30 хв на 440 км а/д Н08 водій ОСОБА_1 керував автомобілем ВАЗ 21074, номерний знак НОМЕР_1 , будучи позбавлений права керування транспортними засобами на 12 місяців від 20.07.2024 Марганецьким міським судом Дніпропетровської області. Порушення скоєно повторно протягом року. Таким чином, ОСОБА_1 порушив вимоги пп. «а» п. 2.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Разом з протоколом до суду надані:

письмовим поясненням ОСОБА_1 , за змістом якого він не знав про те, що був позбавлений;

рапортом поліцейського, за змістом якого 27.02.2024 під час несення служби на 440 км а/д Н08, був зупинений автомобіль ВАЗ 21074 під керуванням ОСОБА_1 , який керував автомобілем будучи позбавлений права керування транспортними засобами на 12 місяців від 20.07.2023 Марганецьким міським судом Дніпропетровської області; порушення скоєно повторно протягом року; водія відсторонено від керування.

Суд зазначає, що ч. 5 ст. 126 КУпАП передбачена відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті.

Частинами другою - четвертою ст. 126 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за такі порушення:

керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом (ч. 2);

керування транспортним засобом особою, стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами (ч. 3);

керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами (ч. 4).

Суд звертає увагу, що для притягнення особи до відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП має бути, зокрема, підтверджене повторне вчинення нею протягом року одного з правопорушень, передбачених частинами 2 4 цієї статті.

Суд зазначає, що згідно із п. 3 Розділу І «Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі», затвердженої Наказ Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395: повторність правопорушення - повторне вчинення протягом року адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена відповідними статтями КУпАП та визначається за фактами винесених постанов у справах про адміністративні правопорушення, які набрали законної сили (крім правопорушень, відповідальність за які передбачена частиною третьою статті 130 КУпАП).

Відповідно до п. 5 розділу VII зазначеної Інструкції у разі встановлення повторності правопорушення до протоколу (якщо протокол складається) долучається довідка, у якій міститься інформація про дату вчинення попереднього адміністративного правопорушення і прийняте в справі рішення.

Разом з тим ні довідки з інформацією про дату вчинення попереднього адміністративного правопорушення та прийняте у справі рішення, ні самого рішення (чи його копії) суду не надано.

Суд наголошує, що за приписами ч. 2 ст. 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд не має права самостійно відшуковувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд здійснює розгляд протоколу виключно в межах пред`явленого особі обвинувачення за кваліфікацією, яка визначена працівником поліції та зазначена у протоколі, під час якого суддя встановлює наявність або відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення передбаченого конкретною частиною статті або статтею КУпАП.

За приписами ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави (рішення від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції»).

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначає, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України» та ін.).

Враховуючи викладене, дослідивши повно та всебічно матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, з урахуванням того, що всі сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь та винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях, суд доходить висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні повторно протягом року правопорушення, передбаченого ч.ч. 2 4 ст. 126 КУпАП, та відсутність у зв`язку з цим в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі належить закрити.

Керуючись ст. 247 КУпАП,

постановила:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 1 26 КУпАП, закрити у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови через Солонянський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя Н.В. Ковальчук