Провадження № 3/761/8476/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Циктіч Віталій Михайлович, розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ТОВ «Якульт», який мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за ч.1 ст.1551 КУпАП,

у с т а н о в и в :

гр. ОСОБА_1 26.09.2024, обіймаючи посаду директора ТОВ «Якульт», тобто будучи посадовою особою вказаного суб`єкта господарювання, перебуваючи за адресою - м. Київ, вул. Рейтарська, 15, нежиле приміщення в літері «А», допустив порушення порядку ведення розрахункових операцій, оскільки не забезпечив використання режиму попереднього програмування найменування товарів - відсутність зазначення коду товарної під категорії для підакцизного товару згідно з УКТ ЗЕД, а саме порушення вимог п.11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Вказаними діями гр. ОСОБА_1 порушив порядок проведення розрахунків у сфері послуг, за що передбачена адміністративна відповідальність ч.1 ст. 1551 КУпАП.

Гр. ОСОБА_1 у судове засідання викликався шляхом направлення судової повістки на зазначену у протоколі адресу, однак повістка під час доставки за його місцем мешкання гр. ОСОБА_1 не отримана, останній до суду не прибув.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З викладеного витікає, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі гр. ОСОБА_1 у розгляді справи, тому наведені вище обставини дають підстави для висновку про свідоме ухилення останнього від явки до суду.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 26.09.2024, акт фактичної перевірки від 26.09.2024, інші долучені документи, дійшов висновку про таке.

Частина 1 статті 1551 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері послуг.

Відповідно до Акта перевірки від 26.09.2024 виявлене порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», який передбачає обов`язок суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі у сфері громадського харчування, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Водночас, як вбачається з акту перевірки гр. ОСОБА_1 , будучи посадовою особою суб`єкта господарювання, наведених вище вимог не дотримався, що свідчить про наявність у діях останнього складу адміністративного проступку, передбаченого ч.1 ст.1551 КУпАП.

Відповідно до положень ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення судом враховані характер правопорушення, ступінь вини правопорушника.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

гр. ОСОБА_1 піддати адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 1551 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м.Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя В.М.Циктіч