Справа № 216/4763/24
Провадження № 3/216/2486/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Онопченко Ю.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з СДОП ВП Криворізького РУП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

14 червня 2024 року близько 22:23 год ОСОБА_1 , через паркан власного домоволодіння кинув камінь в автомобіль «Hyundai», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 , та був припаркований за вищевказаною адресою, чим своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, заперечував обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 будучи допитана у судовому засіданні пояснила, що 14 червня 2024 року близько 22:29 год під`їхала на автомобілі «Hyundai», державний номерний знак НОМЕР_1 , до будинку № 113 по пр. Поштовий в м. Кривому Розі, після чого з двору вийшов ОСОБА_1 та почав кидати каміння в її машину, пошкодив лобове скло та крило автомобіля, на зауваження не реагував, тому довелося викликати працівників поліції.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, прийшов до наступних висновків.

Адміністративним порушенням відповідно до статті 173 КУпАП є дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У відповідності зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішеннясправи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, що закріплено ст. 252 КУпАП.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 8 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Допитані у судовому засіданні в якості свідків працівники поліції ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 суду показали, що 14 червня 2024 року приїхали на виклик за адресою: АДРЕСА_3 , де було виявлено ОСОБА_1 , який поводив себе зухвало по відношенню як до потерпілої ОСОБА_2 так і до них, продовжував кидати каміння в сторону автомобіля потерпілої.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і інтересів підприємств, установ та організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі, гідності інших громадян, правил співжиття, виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Отже вчинення особою хоча би одного з вищевказаних діянь є грубим порушенням та тягне за собою передбачену законом адміністративну відповідальність.

Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України від 25.12.1997 № 9-зп у справі за зверненням жителів міста Жовті Води встановлено, що суд не може відмовити у правосудді, якщо мають місце ущемлення прав і свобод громадян, інакше це було б порушенням прав на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежено.

Проаналізувавши всі докази, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, окрім показань потерпілої, свідків, допитаних у судовому засіданні, також підтверджується письмовими матеріалами справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, який складено уповноваженою на те посадовою особою, у відповідності до положень ч. 1 ст. 256 КУпАП, містить обов`язкові дані, передбачені вказаною статтею та є основним джерелом доказової інформації про подію правопорушення та особу порушника;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_5 ;

- рапортомінспектора ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області Патоєва С.В. від 14.06.2024.

Заперечення ОСОБА_1 не знайшли підтвердження в ході слухання справи, спростовуються встановленими судом обставинами, а відтак суд дійшов висновку про достовірність та достатність доказів для висновку про винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і вважає, що в його діях наявний склад вказаного правопорушення.

Таким чином, враховуючи характер скоєного правопорушення, особу порушника, ступінь його вини та інші вимоги ст. 33 КУпАП, суд вважає за необхідне, визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави, що є достатнім для запобігання вчиненню в подальшому правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» необхідно стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 40-1, 173, 247, 252, 279, 280, 283 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Згідно статті 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місце проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ю.В.Онопченко