П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участю представника Закарпатської митниці Зубенко І.І., розглянувши матеріали адміністративної справи про порушення митних правив відносно громадянина України громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Ужгород, працює Керівник особа уповноважена на роботу з митницею ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ЄДРПОУ 45462001) , зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , паспорт гром. України НОМЕР_1 , виданий Ужгородським МВ ГУДМС України в Закарпатській обл. 14.11.2014, ідентифікаційний код НОМЕР_2 за ст. 472 МК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшли матеріали адміністративної справи про порушення митних правил, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Ужгород, працює Керівник особа уповноважена на роботу з митницею ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) , зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , паспорт гром. України НОМЕР_1 , виданий Ужгородським МВ ГУДМС України в Закарпатській обл. 14.11.2014, ідентифікаційний код НОМЕР_2 .

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0552/30500/24 від 12 серпня 2024 року вбачається, що 09.08.2024 року в зоні митного контролю митного посту «Ужгород -вантажний» декларантом ФОП ОСОБА_2 паспорт НОМЕР_3 від 28.05.2024р., орган, що видав 2123, згідно відомостей зазначених в гр.. 14 та 54 нижче вказаної МД, відповідно до договору про надання послуг митного брокера від 07.08.2024 №22, до митного контролю та оформлення в Закарпатській митниці, шляхом електронного декларування, була подана митна декларація від 09.08.24 ІМ40 ДЕ №24UA22U5 та товаросупровідні документи, а саме: CMR від 06.08.2024 №б/н, рахунок-фактура від 20.07.2024 № PI529754, пакувальний лист від 20.07.2024 №01, лист відправника від 09.08.2024 №б/н про допущену помилку в рахунку-фактурі від 20.07.2024 № PI529754 та пакувальному листі від 20.07.2024 №01 (з наданням виправлених рахунку-фактури від 20.07.2024 № PI529754 та пакувального листа від 20.07.2024 №01) на товар (Лічильники електроенергії, нові: -Артикул: OES0004, лічильник ACrel Single-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D10TE) -16шт. -Артикул: OES0003, лічильник ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) -15шт. Торговельна марка: ACrel Виробник: ACREL CO., LTD Країна виробництва: CN. Країна походження: Китай), який надійшов від іноземної фірми " E2C B.V." (Apoloniastraat 33, 3084 CC Rotterdam, Netherlands, Нідерланди), на адресу ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) в транспортному засобі р.н.з. НОМЕР_4 / НОМЕР_5 .

Вартість згідно рахунку-фактури від 20.07.2024 № PI529754 становить: 1. Лічильник ACrel Single-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D10TE) -16шт (ціна 35Євро за шт.) - 560 Євро; 2. Лічильник ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) -15шт (ціна 80Євро за шт.) 1200Євро. Загальна вартість задекларованого товару (гр. 22 МД) становить 1760 Євро, а митна вартість (гр.45 МД) становить 78998,84 грн.

10.08.2024р. Закарпатською митницею проведено митний огляд задекларованого товару. В результаті огляду виявлено зокрема - що оглянутий товар є лічильники електроенергії. Було здійснено звірення маркування на кожному лічильнику та на його пакуванні. За результатами митного огляду було встановлено, що загальна кількість товару відповідає заявленій кількості - 31 шт, але лічильники моделі ACR10R-D16TE4/C45, які заявлені в митної декларації під поз.2 - 29 шт, лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не заявлені в митній декларації - 2 шт, а моделі ACR10R-D10TE, які заявлені в митній декларації під поз. 1 - відсутні. Торгівельна марка всіх товарів - ACrel.». Тобто лічильників ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) виявлено-29шт (ціна 80Євро за шт.) що на 14 більше ніж вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації, також виявлено 2 шт. лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не вказано в рахунку-фактурі та незадекларовано в митній декларації, разом з тим лічильники (модель: ACR10R-D10TE) які вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації відсутні.

У протоколі про порушення митних правил вказано на те, що вартість не задекларованих за встановленою формою лічильників ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) виявлено-14шт (ціна 80Євро за шт.) становить 1120 Євро, що згідно курсу НБУ становить 50186,08 грн. Вартість лічильників моделі ACR10R-D16TE, які не вказано в рахунку-фактурі та незадекларовано в митній декларації 2 шт. буде встановлено додатково.

Окрім того, у протоколі про порушення митних правил зазначено, що згідно угоди про надання послуг митного брокера від 07.08.2024 №22 укладеної між ФОП ОСОБА_2 паспорт НОМЕР_3 від 28.05.2024р. (митний брокер) та керівником особою уповноваженою на роботу з митницею ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) ОСОБА_1 (замовник) відповідальність - за дійсність поданих документів, за відповідність вантажу документам, які подані до митного оформлення, та за посторонні предмети (вантаж), які можуть бути виявлені при огляді вантажу і не були подані для декларування несе замовник, тобто ОСОБА_1 .

Декларантом (керівником особою уповноваженою на роботу з митницею) ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) ОСОБА_1 , в митній декларації від 09.08.24 ІМ40 ДЕ №24UA22U5 не заявлено за встановленою формою точні та достовірні відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, які підлягають обов`язковому декларуванню.

Зазначені дії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кваліфіковано, як такі, що мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ст. 472 Митного кодексу України.

Представник Закарпатської митниці в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, на накласти на нього адміністративне стягнення передбачене ст. 472 МК України.

ОСОБА_1 , у судове засідання повторно не з`явився, на адресу що зазначена у протоколі про порушення митних правил судом надсилалися повістки про виклик його в судові засідання. На адресу останнього надсилалися повістки про виклик до суду, інформація щодо розгляду справи, а також оголошення про виклик його до суду міститься на офіційному веб-порталі судової влади України, за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/.

На адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності. Просить закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, оскільки мала місце помилка відправника товару, яка не потягла за собою несплату чи зменшення митних платежів. Просить врахувати що наміру порушувати митні платежі не мав, оскільки не знав про помилку.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 472 МК України передбачено відповідальність за недекларування товарів (крім тих, що переміщуються через митний кордон України громадянами), транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Статтею 527 МК України передбачено, що однією з постанов, що виноситься у справі про порушення митних правил митним органом або судом є постанова про проведення додаткової перевірки.

Відповідно до ст. 487 МК України визначено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно ст.8 МК України державна митна справа здійснюється на основі принципів, зокрема, законності та презумпції невинуватості, а також додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України та ч.1 ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 336 МК України, однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

У протоколі про порушення митних правил зазначено, що декларантом (керівником особою уповноваженою на роботу з митницею) ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) ОСОБА_1 , в митній декларації від 09.08.24 ІМ40 ДЕ №24UA22U5 не заявлено за встановленою формою точні та достовірні відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, які підлягають обов`язковому декларуванню.

При цьому у протоколі вказано на те, що 10.08.2024р. Закарпатською митницею проведено митний огляд задекларованого товару. В результаті огляду виявлено зокрема - що оглянутий товар є лічильники електроенергії. Було здійснено звірення маркування на кожному лічильнику та на його пакуванні. За результатами митного огляду було встановлено, що загальна кількість товару відповідає заявленій кількості - 31 шт, але лічильники моделі ACR10R-D16TE4/C45, які заявлені в митної декларації під поз.2 - 29 шт, лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не заявлені в митній декларації - 2 шт, а моделі ACR10R-D10TE, які заявлені в митній декларації під поз. 1 - відсутні. Торгівельна марка всіх товарів - ACrel.». Тобто лічильників ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) виявлено-29шт (ціна 80Євро за шт.) що на 14 більше ніж вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації, також виявлено 2 шт. лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не вказано в рахунку-фактурі та незадекларовано в митній декларації, разом з тим лічильники (модель: ACR10R-D10TE) які вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації відсутні.

Вартість не задекларованих за встановленою формою лічильників ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) виявлено-14шт (ціна 80Євро за шт.) становить 1120 Євро, що згідно курсу НБУ становить 50186,08 грн. Вартість лічильників моделі ACR10R-D16TE, які не вказано в рахунку-фактурі та незадекларовано в митній декларації 2 шт. буде встановлено додатково.

Варто зазначити, що загальна кількість лічильників відповідає заявленій у декларантом.

Окрім того, матеріали справи містять письмові пояснення ОСОБА_1 , який зазначає, що він через інтернет Голландську фірму в особі контактного чоловіка Fee Van з яким домовився про постачання товару, який в Україні не виготовляється. Так, вказаною особою було скинуто контракт з пропозицією DEYA лічильників електроенергії. Умови контракту ОСОБА_1 влаштовували, а тому він здійснив 100% передоплату. Разом із тим, згодом коли перевізник забрав товар від постачальника і в дорозі скинув ОСОБА_1 фото, він побачив, що це інші лічильники не DEYA, а другої фірми. Про це він написав контактній особі у якого ОСОБА_1 здійснював купівлю, та той попросив у нього вибачення, сказав що помилився і переробив контракт і інвойс та пакувальний лист на ту саму суму і кількість, але інших моделей та торгових марок. Також він на електронну адресу скинув лист вибачення та виправлені вказані документи.

У письмових поясненнях вказано на те, що при огляді на митниці інспектором митниці було виявлено що там товари не відповідає кількості та асортименту, не відповідають і цим виправленим документам.

Зазначає ОСОБА_1 , у поясненнях і про те, що яка вартість даної продукції ТМ Acrel, йому не відомо, наголошує що він замовляв саме ТМ DEYA. Вказує, що він оплатив 100% за товар , та що він на даний час є власником товар.

Матеріали справи містять копію пакувального листа від 20.07.2024 де вказано товар саме ТМ DERYA SINGLE-PHASE SMART ENERGY meter Ddsu666 220v 5(80)a кількість 16 шт., HS Code та DERYA SINGLE-PHASE SMART ENERGY meter Ddsu666Modbus 0,25-5 (80)a.*230/400v 5-80a3p4wRs485 в кількості 15 шт. HS Code . Такі ж товари вказано в інвойсі від 2024-07-20, загальна вартість товару вказана у 1,760,60 євро.

Також матеріали справи містять лист відпродавця ОСОБА_3 (Нідерланди) із поясненнями про помилки та виправлення в документах від 2024-08-09, та вказано відомості про товар аналогічні тим, що зазначені в документах поданих митниці. При цьому, вказано відомості про виправлений товар та зазначено: ACrel SINGLE-PHASE SMART ENERGY Meter 16 шт. та ACrel Three-PHASE SMART ENERGY Meter 15 шт.

Матеріали справи містять також інвойс від 2024-07-20 де також вказано найменування та кількість лічильників, а саме ACrel SINGLE-PHASE SMART ENERGY Meter 16 шт. та ACrel Three-PHASE SMART ENERGY Meter 15 шт., загальною вартістю: 1,760.60 євро. При цьому у пакувальному листі вказано відомості щодо HS Code вказаного товару .

Матеріали справи не містять відомостей щодо проведення перевірки Закарпатською митницею Держмитслужбою, чи було направлено запит до іноземної фірми від якої на адресу фірми замовника надіслано товар, стосовно обставин вказаних в протоколі. Відомості про проведення перевірки матеріали протоколу не містять.

При цьому, представники вказаної іноземної фірми не встановлені та не опитані з метою підтвердження або спростування відомостей вказаних в протоколі. При цьому варто зазначити, що встановленим є допущення помилок саме фірмою відправником, про що свідчать наведені вище документи.

Суд бере до уваги пояснення ОСОБА_4 , також враховує що ним було здійснено 100 % передоплати за товар згідно контракту, тобто саме за товар який він замовляв та про поставу якого сторони дійшли згоди у вказаній в митній декларації вартості. Вказані відомості підтверджуються доданими до матеріалів справи документами наданими відправником, зокрема супроводжуючі документи та контракт від 20.07.2024 року де вказана загальна вартість переміщуваних товарів у розмірі 1760 Євро, номер, модель придбаних товарів, а також підтверджується платіжною інструкцією Приватбанк в іноземній валюті від 26.07.2024 року про сплату за укладеним договором вартості у розмірі 1760 Євро за вказані товари.

При цьому у протоколі вказано, що в результаті митного огляду 10.08.2024р. Закарпатською митницею проведено митний огляд задекларованого товару. В результаті огляду виявлено зокрема - що оглянутий товар є лічильники електроенергії. Було здійснено звірення маркування на кожному лічильнику та на його пакуванні. За результатами митного огляду було встановлено, що загальна кількість товару відповідає заявленій кількості - 31 шт., але лічильники моделі ACR10R-D16TE4/C45, які заявлені в митної декларації під поз.2 - 29 шт., лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не заявлені в митній декларації - 2 шт, а моделі ACR10R-D10TE, які заявлені в митній декларації під поз. 1 - відсутні. Торгівельна марка всіх товарів - ACrel.». Тобто лічильників ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) виявлено-29 шт (ціна 80Євро за шт.) що на 14 більше ніж вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації, також виявлено 2 шт. лічильники моделі ACR10R-D16TE, які не вказано в рахунку-фактурі та незадекларовано в митній декларації, разом з тим лічильники (модель: ACR10R-D10TE) які вказано в рахунку-фактурі та задекларовано в митній декларації відсутні.

Варто зазначити, що фактична загальна кількість товарів відповідає заявленим у декларації. При цьому слід вказати на те, що товари це лічильники електричні, однак виявлені неспівпадіння щодо моделі фірми виробника.

У наданих поясненнях митний брокер ОСОБА_2 , пояснила, з приводу неточностей (розбіжностей) при декларуванні товару, що інформація про торгівельні марки та виробників товарів вказана помилково (на підставі наданої інформації від експедитора та імпортера).

Згідно матеріалів протоколу ОСОБА_1 , інкримінується правопорушення, передбачене ст. 472 МК України, хоча він діяв в рамках своїх повноважень та обов`язків, передбачених ст. 266 МК України, виходячи з наданих від фірми відправника документів.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність названих у законі ознак, за наявності яких небезпечне і шкідливе діяння визнається конкретним правопорушенням. Такі ознаки мають об`єктивний і суб`єктивний характер. Тобто при складанні протоколу про порушення митних правил, інспектором митниці повинні бути враховані ознаки складу правопорушення та відповідати диспозиції статті, до якої притягується особа за порушення митних правил. В іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності.

Варто зауважити, що у підтвердження своїх правомірних намірів ОСОБА_1 щодо повного митного оформлення вантажу, шляхом електронного декларування МД від 09.08.24 ІМ40 ДЕ №24UA22U5 та товаросупровідні документи, а саме: CMR від 06.08.2024 №б/н, рахунок-фактура від 20.07.2024 № PI529754, пакувальний лист від 20.07.2024 №01, лист відправника від 09.08.2024 №б/н про допущену помилку в рахунку-фактурі від 20.07.2024 № PI529754 та пакувальному листі від 20.07.2024 №01 (з наданням виправлених рахунку-фактури від 20.07.2024 № PI529754 та пакувального листа від 20.07.2024 №01) на товар (Лічильники електроенергії, нові: -Артикул: OES0004, лічильник ACrel Single-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D10TE) -16шт. -Артикул: OES0003, лічильник ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) -15шт. Торговельна марка: ACrel Виробник: ACREL CO., LTD Країна виробництва: CN. Країна походження: Китай), який надійшов від іноземної фірми " E2C B.V." (Apoloniastraat 33, 3084 CC Rotterdam, Netherlands, Нідерланди), на адресу ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ) в транспортному засобі р.н.з. НОМЕР_4 / НОМЕР_5 .

Відомостей про те, що у ОСОБА_4 , під час підготовки та поданні митної декларації до митного оформлення були підстави вважати про можливу невідповідність товарам, які були зазначені у товаросупровідних документах та тих, що фактично переміщувалися через кордон суду надано не було. На підтвердження вказаного слід зазначити, що заявлений в товаросупровідних документах мав бути доставлений йому, за попередньою домовленістю відповідно до умов контакту.

Окрім того, у матеріалах справи міститься лист із вибаченнями контактної особи від імені фірми поставщика, про допущену помилку.

Вказане свідчить про те, що саме іноземною фірмою було допущено помилку, замінено товари, а саме замість обумовлених умовами контракту лічильників електричних ТМ, які замовляв ОСОБА_1 ТМ DEYЕ відправлено фактично ACrel, про що йому стало відомо уже під час транспортування товару від водія. При цьому відправником направлено виправлені документи, однак і в цих документах фірмою-відправником також допущено помилки щодо точного найменування товару. При цьому ОСОБА_1 було повідомлено про те, що допущені помилки в документах виправлено. Тобто про невідповідність точного найменування та кількості фактично переміщуваних товарів тим, що зазначені у документах наданих для митного оформлення останній не знав.

Таким чином, матеріалами справи встановлено, що на момент подання МД, ОСОБА_4 не знав та не міг знати про наявність невідповідностей в моделях у товарі, які попередньо були оплачені ще до поставки товару, що виключає наявність в його діях умислу, а отже і можливість притягнення його до адміністративної відповідальності.

Під час провадження у справі про порушення митних правил не був встановлений той факт, що саме дії ОСОБА_4 , призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» від 03.06.2005 з наступними змінами і доповненнями зазначено про те, що судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Не можна розглядати як порушення митних правил дії особи, яка переміщуючи товари через митний кордон України, надала митним органам супровідні документи з відомостями, що не відповідають дійсності, без умислу порушити митні правила, передбачені чинним законодавством України.

Тобто, правомірними є дії такого декларанта, який з об`єктивної сторони заповнює митну декларацію у відповідності до супровідних документів, які стали правовою підставою для надання йому митними органами дозволу на пропуск цих товарів через митний кордон, а із суб`єктивної сторони - без умислу порушити митні правила і навпаки, для притягнення особи до відповідальності за ст.472 МК України необхідними є сукупність фактів: 1) не відображення в митній декларації товарів у відповідності до супровідних документів та 2) із наявністю у особи умислу на не декларування товару, що переміщується через митний кордон України.

З матеріалі справи вбачається та не спростовано митним органом, що ОСОБА_4 при проведенні митного оформлення Товарів не знав та не міг знати про наявність невідповідностей в найменуванні моделей наявних товарів, які попередньо були оплачені ще до поставки товару, яка сталась в наслідок допущеної відправником помилки.

З наведеного вбачається, що ні декларант, ні отримувач товару не знали про ймовірну наявність допущеної відправником помилки в на іменуванні моделей товарів.

При цьому, отримавши припущення про таку наявність, до компетентного державного органу було направлено виправлені документи, однак і в цих документах фірмою-відправником також допущено помилки щодо точного найменування товару, тобто зроблено всі необхідні та достатні дії для усунення ймовірного порушення.

Митний орган не надав докази умисності дій чи необережності, а також не довів той факт, що декларанту достовірно було відомо про невідповідність опису товару та чи він мав у своєму розпорядженні певні дані, які свідчили про невідповідність товаросупровідних документів фактичним характеристикам товару.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції» (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що «…адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень».

Аналогічну правову позицію визначив постановою від 31 січня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі №760/10803/15-а, один з основних принципів забезпечення вирішення спорів у публічно-правовій сфері, зокрема, між суб`єктом приватного права і суб`єктом владних повноважень, який передбачає, що останній зобов`язаний забезпечити доведення в суді правомірності свого рішення, дії або бездіяльності, оскільки, в протилежному випадку, презюмується, що вони є протиправними.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Конституційний Суд України зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п.4 рішення ВП КСУ у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст.368-2 КК від 26.02.2019 № 1-р/2019).

Відповідно до ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Відповідно до приведеного вище листа постачальника товару вбачається, що саме відправником, як постачальником, було допущено невідповідність товаросупровідних документів з зазначенням найменування товару.

При цьому, суд враховує, що згідно доданих до матеріалів справи документів наданих відправником, зокрема супроводжуючі документи та контракт від 20.07.2024 року, вказана загальна вартість переміщуваних товарів у розмірі 1760 Євро, номер, модель придбаних товарів, та згідно платіжною інструкцією Приватбанк в іноземній валюті від 26.07.2024 року було здійснено сплату за укладеним договором у розмірі 1760 Євро за вказані товари.

Тобто не доведено представником митниці, що вказані дії призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, чи спричинило шкоди суспільним та державним інтересам, правам і свободам інших громадян.

Положення ст.268 МК України, передбачають допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, не тягне за собою застосування санкцій, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України та у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, посадові особи митних органів надають декларантам або уповноваженим ним особам можливість виправити помилки, допущені в митній декларації.

Разом з цим, матеріали справи не містять будь-яких даних щодо того, що декларантом ОСОБА_4 раніше уже було вчинено дії щодо незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні належні докази, які б беззаперечно вказували на те, що ОСОБА_4 вчинено умисні винні дії по незаявленню за встановленою формою точних та достовірних відомостей про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

За змістом ч. 1 ст. 268 МК України допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, не тягне за собою застосування санкцій, передбачених цим кодексом та іншими законодавчими актами України, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті.

Відповідно до ч. 7 ст. 257 МК України перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

З точки зору митного законодавства об`єктивною стороною правопорушення є протиправне діяння, відсутність її виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення

Суб`єктивна сторона передбачає наявність прямого умислу, тобто винний у скоєнні адміністративного правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України.

З протоколу про порушення митних правил не вбачається, які дії чи бездіяльність ОСОБА_5 утворюють склад порушення митних правил, передбачений ст. 472 Митного кодексу України, а лише зазначено посилання на саму норму ст. 472 МК України.

Склад правопорушення є єдиною та головною підставою для юридичної відповідальності.

Частиною першою статті 495 МК України передбачено, що доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, оскільки митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що дії ОСОБА_4 , спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, та подання ним органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо продавця та відправника, суд, виходячи з норми ч. 3 ст. 62 Конституції України, тлумачить усі сумніви щодо доведеності вини особи на користь останнього.

Зважаючи на те, що митницею не було доведено поза розумним сумнівом наявність умислу у діях ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення , чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення особи, в тому числі і щодо вчинення адміністративного правопорушення, не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідна позиція Конституційного Суду України узгоджується з правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, практика якого при розгляді справ судами в обов`язковому порядку використовується як джерело права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Зокрема, у рішенні від 10 лютого 1995 року, у справі «Аллене де Рібемон проти Франції», Європейський Суд зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкове не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Практика Європейського Суду вказує на те, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Відповідно до частини другої статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При розгляді справи та прийнятті судового рішення, суд, взявши до уваги положення Конституції України, КУпАП та МК України, у тому числі про те, що тягар доведення обґрунтованості доводів, викладених у протоколі про порушення митних правил, покладається на митні органи, посадові особи яких проводили перевірку та склали протокол, а також принципи диспозитивності та змагальності, не перешкоджав учасникам судового розгляду в наданні ними доказів, можливостях доведення переконливості висунутих ними аргументів.

Згідно частини першої статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

За положеннями ст.ст.486,495 МК України обов`язок доказування у митній справі покладається на органи доходів і зборів (митних органів).

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст.62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Конституційний Суд України зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п. 4 рішення ВП КСУ у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК від 26.02.2019 № 1-р/2019.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, провадження в справі відносно ОСОБА_4 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу правопорушення за ст. 472 МК України.

При цьому безпосередні предмети правопорушення лічильники ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) у кількості 14 шт. (вартістю 50186,08 грн.) та лічильники ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE) у кількості 2 шт. (вартістю 91 225,34 грн.) підлягають поверненню володільцю або його уповноваженій особі представнику, після належного митного оформлення або з метою його вивезення за межі митної території України.

Керуючись ст. ст. 3, 257-269, 458, 472, 489, 522,527 Митного кодексу України ст. ст. 1, 8, 245, 247, 251-252, 265, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

П О С Т А Н О В И В

Провадження в справі відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Ужгород, працює Керівник особа уповноважена на роботу з митницею ТОВ "Ваша Хата" (88000, Закарпатська обл. м.Ужгород, вул.Північна, буд. 22, Код ЄДРПОУ 45462001) , зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , паспорт гром. України НОМЕР_1 , виданий Ужгородським МВ ГУДМС України в Закарпатській обл. 14.11.2014, ідентифікаційний код НОМЕР_2 за ст. 472 МК України,- закрити на підставі .1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Безпосередні предмети правопорушення тимчасово вилучені товари за протоколом про порушення митних правил 0552/30500/2412.08.2024, а саме: лічильники ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE4/C45) у кількості 14 шт. та лічильники ACrel Three-Phase Smart Energy Meter (модель: ACR10R-D16TE) у кількості 2 шт. підлягають поверненню володільцю або його уповноваженій особі представнику після належного митного оформлення або з метою його вивезення за межі митної території України.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош