Справа № 588/714/24
Провадження № 3/588/270/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2024 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що надійшли з Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, працюючу головним бухгалтером ПрАТ «Монделіс Україна», проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 71/35-00-04-03-15 від 18.04.2024 ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 18.04.2024 о 14 год. 45 хв. по АДРЕСА_2 вчинила порушення ведення податкового обліку, а саме: пункт 189.1 статті 189, пунктів 198.5 статті 198, п. 201.1, п. 201.10 статті 201, з урахуванням положень пункту 44.1 статті 44 Податкового Кодексу України, в результаті чого завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (показник рядка 21 Декларації) в декларації за січень 2024 року на суму 184 053 грн.

Дії ОСОБА_1 головним державним інспектором податкового адміністрування підприємств тютюнової галузі та торгівлі управління податкового адміністрування Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, але подала письмові пояснення, в яких зазначила, що просить провести розгляд справи без її участі та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Зокрема ОСОБА_1 зазначила, що зі змісту протоколу не вбачається у чому саме полягає суть адміністративного правопорушення, а також до протоколу не було долучено жодного документа, який би підтверджував факт вчинення адміністративного правопорушення. Вважає, що сам по собі акт перевірки не свідчить про порушення порядку ведення податкового обліку.

Відповідно до частини 2 статті 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 163-2 КУпАП, участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є не обов`язковою.

Таким чином, з урахуванням викладеного вважаю, що справа може бути розглянута без участі ОСОБА_1 на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не була доведена поза розумним сумнівом, тому провадження у справі необхідно закрити, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163 КУпАП, полягає у відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З диспозиції зазначеної статті вбачається, що вона носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за порушення конкретних норм податкового законодавства України.

Отже, формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, його мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей та документів, а також іншими документами.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події, складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення неможливо зробити висновок про об`єктивну сторону правопорушення, тобто яке саме порушення порядку ведення податкового обліку було допущено, наслідком яких дій чи бездіяльності, які можуть бути кваліфіковані як порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку чи його відсутності, є завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту.

Крім того, у протоколі № 71/35-00-04-03-15 від 18.04.2024 не конкретизовано податкового періоду за який завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту на суму 184 053 грн, що також указує на неконкретність формулювання суті правопорушення.

Отже, за таких обставин викладення у протоколі об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП неможливо установити, яким саме чином порушила ОСОБА_1 вимоги указаних у протоколі статей Податкового кодексу, що призвело до наслідків указаних у протоколі № 71/35-00-04-03-15 від 18.04.2024.

Також враховую і те, що датою вчинення ОСОБА_3 правопорушення у протоколі № 71/35-00-04-03-15 від 18.04.2024 указано 18.04.2024, хоча предметом перевірки податкового органу було питання щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість за січень 2024 року з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість за січень 2024 року, яке становить більше 100 тис. грн Приватним акціонерним товариством «Монделіс Україна».

Відповідно до положень, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v. Russia", рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та "Карелін проти Росії"("Karelin v. Russia" заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

На підтвердження скоєння правопорушення ОСОБА_1 до протоколу про адміністративне правопорушення додано акт документальної позапланової виїзної перевірки від 18.04.2024. Інших доказів не надано.

Висновки, викладені в акті перевірки щодо встановлених порушень платником податків не є безумовно достовірними, оскільки є лише відображенням фактичних дій податкових інспекторів-ревізорів та їх особистої думки.

Думка, висловлена посадовими особами контролюючого органу в акті перевірки або довідках про проведення звірки, зокрема щодо реальності вчинених платником податків господарських операцій, повинна оцінюватися судами із урахуванням інших доказів у справі, предметом якої є податкові правопорушення, що обґрунтовуються контролюючим органом серед іншого висновками акту перевірки платника платків або актами перевірки його контрагентів.

Указаний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 19.04.2018 по справі № 815/1071/16.

Згідно положень ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищевикладене, вважаю недоведеною поза розумним сумнівом вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а всі сумніви щодо доведеності вини мають тлумачитися на її користь. Відтак провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 7, 163-1, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Огієнко