Справа № 393/420/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року селище Кам`янець

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді Рачкелюка Ю.В.,

при секретарі судових засідань Шупрудько К.А.,

за участі:

заявника ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Бабаліча М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Кам`янець заяву ОСОБА_1 про відвід судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області Подліпенця Є.О., у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Подліпенця Є.О. по вищевказаній справі. Дана заява мотивована тим, що 09.10.2024 року під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП, вбачалося необ`єктивне та упереджене ставлення судді у відношенні сторони захисту та надання переваги іншій стороні, а саме водієві ОСОБА_2 , тобто заінтересованість судді у розгляді справи. Суд фактично позбавив сторону захисту задавати питання водієві ОСОБА_2 , підказавши йому, що він може відмовитися задавати питання, при цьому на питання суду ОСОБА_2 за порадою суду відповідав. Суд ставив «зручні питання» водієві ОСОБА_2 . Також необ`єктивність суду полягає в тому, що суд має намір призначити експертизу у відношенні ОСОБА_1 та ставити питання щодо швидкості руху його автомобіля, але ОСОБА_1 фактично в порушенні швидкісного режиму згідно протоколу про адміністративне правопорушення не обвинувачується. Отже суд фактично має намір перебрати на себе функції сторони обвинувачення, що є недопустимим. Окрім того йому достовірно відомо, що власник трактора та підприємства де працює водій ОСОБА_2 , громадянин Монашок має добрі та близькі стосунки із суддями Новгородківського районного суду. На його думку це і є причиною необ`єктивної поведінки судді у судовому процесі. Тому він не може довіряти судді ОСОБА_3 , так як у нього виникли обґрунтовані підстави, що суд не має наміру розглядати справу справедливо та неупереджено.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 та його захисник авдокат Бабаліч М.М. підтримали вказану заяву про відвід судді Подліпенця Є.О. за підстав викладених у заяві. Крім того уточнили, що суддя Подліпенець Є.О., був упереджений під час розгляду справи, та при написанні заяви була допущена помилка де зазначено, що суддя був «неупереджений».

Суддя Подліпенець Є.О. в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. З заявами та клопотаннями до суду не звертався.

Потерпілий ОСОБА_4 та його представник адвокат Пузир В.О. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник потерпілого направив до суду заяву в якій просив заяву про відвід судді Подліпенця Є.О. розглядати без участі сторони потерпілого. Щодо задоволення вимог заяви про відвід судді заперечують та вважають її безпідставною та необґрунтованою.

Суд, заслухавши пояснення заявника ОСОБА_1 , захисника Бабаліча М.М., розглянувши заяву представника потерпілого авдоката Пузира В.О., дослідивши заяву про відвід судді Подліпенця Є.О. та додані до неї матеріали, встановив наступне.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прийнятою Радою Європи 04.11.1950р., ратифікованою Україною 17.07.1997р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно із сталою практикою Європейського Суду з прав людини, деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п. 21-22 рішення у справі Надточій проти України»; пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України»). Отже, стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено Європейським Судом й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02).

КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають можливість заявити відвід судді та порядок розгляду заяв про відвід, однак, з огляду на загальні засади судочинства та міжнародні стандарти щодо неупередженості та безсторонності судочинства, за аналогією підлягають застосуванню чинні процесуальні норми, якими врегульовано розгляд заяви про відвід судді. Тому суд вважає, що при вирішенні цієї заяви про відвід судді необхідно застосувати за аналогією закону положення Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України), якими визначено підстави для відводу та порядок його вирішення.

Згідно ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Розглядаючи заяву про відвід, суддя бере до уваги, що для відводу судді, заявнику необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді. Обставини, які покладені в основу заяви про відвід, мають бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо відвід не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Необхідно зазначити, що подання заяви про відвід повинно містити обставини, які б поза розумним сумнівом могли б свідчити про наявність підстав для відводу судді.

Заяву про відвід судді Поступак В.В. мотивував тим, що суддя Подліпенець Є.О. у судовому засіданні, яке відбулося 09.10.2024 року надавав перевагу іншій стороні, а саме водієві ОСОБА_2 , ставив останньому «зручні питання», фактично позбавив сторону захисту ставити свої запитання, що свідчить про заінтересованість судді у розгляді справи. Суд фактично має намір перебрати на себе функції сторони обвинувачення, що є недопустимим, а тому у ОСОБА_1 виникли сумніви в упередженості та об`єктивності судді під час розгляду справи.

З переглянутого в судовому засіданні аудіо-відео запису судового засідання від 09.10.2024 року, зробленого за допомогою технічного засобу по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП, вбачається, що в судовому засіданні суддя Подліпенець Є.О. встановив особу потерпілого та його представника, а також роз`яснив їм їхні права, заслухав пояснення по справі потерпілого після чого учасниками справи так і головуюючим суддею ставилися питання щодо подій з приводу яких відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.124 КУпАП.

Таким чином, суд вважає, що з аудіо-відео запису судового засідання, на який посилається ОСОБА_1 як на підставу відводу судді Подліпенця Є.О., не вбачається, що суддя не має наміру розглядати справу справедливо та неупереджено, про що зазначено у заяві про відвід судді.

Завданням інституту відводу є усунення від участі в справі передбаченої законом особи, щодо якої об`єктивно існують фактичні підстави, що виключають її участь в цій справі.

У справі ''Білуха проти України'' (п.п.49, 50 рішення від 09.11.2006р.) Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Суд вважає, що для задоволення відводу мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Крім того посилання ОСОБА_1 на ту обставину, що йому достовірно відомо, що власник трактора та підприємства де працює водій ОСОБА_2 , громадянин Монашок має добрі та близькі стосунки із суддями Новгородківського районного суду і це є причиною необ`єктивної поведінки судді у судовому процесі, ґрунтуються виключно на припущеннях, що вказує на необґрунтованість заяви про відвід.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

При цьому не можуть бути підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджені належними й допустимими доказами.

Таким чином, судом встановлено, що у матеріалах, які додані до заяви про відвід судді, відсутні належні докази, які давали б підстави вважати, що суддя Подліпенець Є.О. не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП.

За таких підстав, доводи ОСОБА_1 , на які він посилається в заяві про відвід судді, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді Подліпенця Є.О.

Суд також не встановив будь-яких інших обставин, передбачених діючим законодавством, які б могли бути підставою для відводу судді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 81 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В заяві про відвід судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області Подліпенця Є.О., яка подана ОСОБА_1 у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. РАЧКЕЛЮК