П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., розглянувши питання виправлення описки в постанові Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки: АДРЕСА_1 ,тимчасово не працюючої, за ч. 1ст. 44 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувала справа №308/12269/23 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

20.07.2023 року судом було ухвалено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44 КУпАП,та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. 00 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн. 00 коп.

Однак при ухваленні даної постанови суддею у допущена описка у визначенні розміру штрафу за вчинення адміністративного правопорушення.

Так, санкція ч.1 ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення в редакції станом на 20.07.2023 передбачала відповідальність за незаконні виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах у виді штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до шістдесяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Судом при визначені мінімального розміру штрафу замість вірного «п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн» вказано «тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510,00 грн».

Оскільки положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України. Згідно з ч. 1ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову суду, із яких вбачається, що суддею допущена описка, через що можуть виникнути сумніви та протиріччя, суддя приходить до висновку, що допущена описка є очевидною, суддя вважає необхідним виправити описку.

Керуючись статтями 245, 283-285, 304КУпАП та 379КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку, допущену у постанові Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року та викласти абз. 1 резолютивної частини постанови в наступній редакції:

«Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн. у дохід держави.»

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Олена ГОЛЯНА