ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.09.2024 Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Касьян А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , голови Громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» (, м. Київ, вул. Пріорська, 15, кв. 1),

за ч. 5 ст. 2123 КУпАП,

за участю учасників судового провадження;

особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 ,

потерпіла Кравчук Т.О. ,

в с т а н о в и в:

16.09.2024 до Оболонського районного суду міста Києва з Ради адвокатів Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії КС № 00570 від 28.08.2024, складеного уповноваженою особою Ради адвокатів Київської області Лішневським І.Г .

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 28.08.2024 серії КС № 00570, 15.07.2024 адвокат Кравчук Т.О. з метою надання інформації для надання правничої допомоги звернулася з адвокатським запитом № 04.07/24 до громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ».

Листом від 22.07.2024 №48 за підписом голови громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» ОСОБА_2 в наданні інформації на адвокатський запит адвоката Кравчук Т.О. було фактично відмовлено й не надано відповіді на жодне запитання, що було поставлено в запиті, поданого адвокатом у порядку ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто неправомірно відмовлено в наданні інформації на адвокатський запит, чим ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 2123 КУпАП.

У судовому засіданні Кравчук Т.О. вважала, що в діях голови громадської організації наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 2123 КУпАП, та просила визнати ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення та накласти адміністративне стягнення.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 вважав, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 2123 КУпАП, просив закрити провадження у справі за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Обгрунтовуючи свою позицію, ОСОБА_2 зазначив, що громадською організацією з власних джерел було виявлено відомості, які стосувалися групи підприємств (більше 50-ти), щодо можливого запровадження і використання організованою групою осіб протиправного механізму виводу валютних цінностей за кордон у вигляді оплати за імпорт товару, який фактично не заходить на територію України. Виявлені відомості та інформацію було викладено в заяві громадської організації, яку було скеровано для перевірки до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції.

08.07.2024 вперше до громадської організації надійшов адвокатський запит від адвоката Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» про надання інформації. 10.07.2024 ним було надано відповідь адвокату про те, що за результатами здійснення моніторингових заходів з власних джерел громадською організацією виявлено факти, які можуть свідчити про скоєння корупційних правопорушень. Такі відомості стосувалися групи підприємств (більше 50-ти), реквізити яких можуть бути задіяні в протиправній діяльності виведення з України валютних коштів. Інформацію про виявлені громадською організацією відомості було викладено в заяві, яку було скеровано до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції з метою перевірки виявлених фактів. При цьому, з указаного Департаменту було отримано повідомлення про те, що проводиться перевірка інформації, про результати перевірки буде повідомлено додатково.

Після цього, 15.07.2024 громадською організацією повторно було отримано запит адвоката Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» про надання інформації, на що він 22.07.2024 повторно відповів, відповідь на адвокатський запит від 15.07.2024 є аналогічною відповіді на попередній адвокатський запит.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами та іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозицією ч. 5 ст. 2123 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення КС № 00570 ОСОБА_2 інкриміновано вчинення адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 2123 КУпАП як «неправомірна відмова в наданні інформації на адвокатський запит» адвоката Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» про надання інформації від 15.07.2024 № 04.07/24.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).

В абзаці першому частини першої статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

Судом встановлено, що 18.06.2024 на електронну адресу ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» надійшов запит від Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції про надання інформації та надання завірених належним чином документів, які стосуються діяльності вказаного товариства. Зі змісту запиту про надання інформації від 29.05.2024 № 8961-2024 за підписом начальника ДСР НПУ Рубеля А.М. вбачається, що уповноваженими працівниками поліції здійснюється перевірка заяви громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» від 08.05.2024 щодо можливого запровадження і використання організованою групою осіб протиправного механізму виводу валютних цінностей за кордон у вигляді оплати за імпорт товару, який фактично не заходить на територію України, з використанням реквізитів ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА». З метою повного, об`єктивного та неупередженого проведення перевірки за вказаними фактами відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію», задля реалізації повноважень, визначених підпунктами 1-3 ч. 1 ст. 23 та пункту 3 ч. 2 ст. 25 цього Закону, запропоновано надати завірені належним чином копії документів щодо взаємовідносин ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» з нерезидентом «MITSUBISHI CORPORATION» за період з 01.01.2016 по день отримання запитуваної інформації.

24.06.2024 адвокат Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» в порядку Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» звернулася до громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» із адвокатським запитом (вих. №03.06/24 від 24.06.2024) щодо надання інформації, яка перебуває в розпорядженні громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» та стосується відомостей та фактів, викладених у вищевказаній заяві громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» від 08.05.2024.

Листом від 10.07.2024 за підписом голови громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» ОСОБА_2 надано відповідь на адвокатський запит адвоката Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА», який надійшов 08.07.2024, про те, що за результатами здійснення моніторингових заходів з власних джерел громадською організацією виявлено факти, які можуть свідчити про скоєння корупційних правопорушень. Такі відомості стосувалися групи підприємств (більше 50-ти), реквізити яких можуть бути задіяні в протиправній діяльності виведення з України валютних коштів. Інформацію про виявлені громадською організацією відомості було викладено в заяві, яку з метою повної перевірки було скеровано до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції. При цьому, з указаного Департаменту було отримано повідомлення про те, що проводиться перевірка інформації, про результати перевірки буде повідомлено додатково.

15.07.2024 повторно адвокат Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА» звернулася до громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» із запитом про надання інформації (вих. №04.07/24 від 15.07.2024), яка перебуває в розпорядженні громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» та стосується відомостей та фактів, викладених у вищевказаній заяві громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» від 08.05.2024, який за своїм змістом є аналогічним адвокатському запиту від 24.06.2024.

Листом від 22.07.2024 за підписом голови громадської організації «НІ КОРУПЦІЇ» ОСОБА_2 надано відповідь на адвокатський запит адвоката Кравчук Т.О. в інтересах ТОВ «ЕМ ЕМ СІ УКРАЇНА», що надійшов 15.07.2024, яка є того ж змісту як і відповідь на адвокатський запит від 24.06.2024, про те, що за результатами здійснення моніторингових заходів з власних джерел громадською організацією виявлено факти, які можуть свідчити про скоєння корупційних правопорушень. Такі відомості стосувалися групи підприємств (більше 50-ти), реквізити яких можуть бути задіяні в протиправній діяльності виведення з України валютних коштів. Інформацію про виявлені громадською організацією відомості було викладено в заяві, яку з метою повної перевірки було скеровано до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції. При цьому, з указаного Департаменту було отримано повідомлення про те, що проводиться перевірка інформації, про результати перевірки буде повідомлено додатково.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 01.11.1950, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом (рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України»).

У рішенні по справі «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» від 14.03.2002 ЄСПЛ зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У справі «Бербера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 ЄСПЛ встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №463/1352/16-а (провадження №К/9901/21241/18) у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Зі змісту матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що метою адвокатських запитів було одержання інформації, яка стосується відомостей, викладених у заяві громадської організації про ймовірне вчинення корупційних правопорушень, яку було скеровано до уповноваженого органу - Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції для організації перевірки згідно із законодавством України, водночас наявність відповідей на адвокатський запит та їх зміст, на переконання суду, не свідчить про наявність у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 складу інкримінованого адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 2123 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись положеннями ст. 62 Конституції України, статей 245, 247, 252, 280 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 2123 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 цього Кодексу.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Оболонський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя А.В. Касьян