П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.10.2024 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий 26.09.1997 МВ № 2 Білоцерківським МУ ГУ МВС України в Київській області, раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 242964, 24.08.2024 о 15:00 год по вул. Лесі Українки в м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 вчинив по відношенню до громадянки ОСОБА_2 дрібне хуліганство, а саме облив її водою з відра, за що відповідальність передбачена ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 свою вину вчиненні адміністративного правопорушення визнав у повному обсязі.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих, докучлива поведінка, пов`язана з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Окрім визнання своєї винуватості, вина ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №242964 від 11.09.2024, заявою ОСОБА_1 від 24.08.2024, письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 24.08.2024, письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 24.08.2024, заявою ОСОБА_2 від 19.08.2024, які додані до протоколу.

Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства, тобто образливе чіпляння до громадян.

Згідно положень ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України і при цьому враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність

Суддя зазначає, що вчинене ОСОБА_1 діяння формально містить в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам.

З урахуванням даних про особу винного, яка вперше притягається до адміністративної відповідальності, обставин вчиненого адміністративного правопорушення, а саме: вчинене правопорушення не спричинило і не здатне було спричинити будь-яку значну шкоду суспільним або державним інтересам, суддя вважає, що дане адміністративне правопорушення можливо віднести до малозначних правопорушень, тому, є обґрунтовані підстави звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, це зумовлено гуманним відношенням до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що дозволить на думку судді, досягти заходів попередження правопорушень у майбутньому.

Таким чином відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно положень ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при проголошенні усного зауваження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з оголошенням усного зауваження, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 22, 173, 248, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку із малозначністю вчиненого ним правопорушення, обмежитись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА