Справа № 183/4655/24
Провадження № 3/183/2954/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2024 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області

Фролова В.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 11.04.2024, гр. ОСОБА_1 ,10.03.2024, о 18.30 годині, в АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство відносно гр. ОСОБА_2 , а саме виражалася в бік потерпілого нецензурною лайкою, погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення передбачене, ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася, хоча була повідомлена про дату, час та місце розгляду матеріалу належним чином, в тому числі смс- повідомленням, про наявність поважних причин неявки до суду не повідомляла та клопотання про відкладення розгляду справи не надавала.

Потерпілий ОСОБА_2 повідомив, що ОСОБА_1 обізнана про розгляд справи щодо неї проте відмовляється приходити в судове засідання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та,враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання,при тому,що вона обізнана про розгляд даної справи,визнано можливим розгляд справи у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що дійсно,10.03.2024, до нього до дому, розташованому по АДРЕСА_2 , приїхала ОСОБА_1 зі своїм чоловіком, оскільки її донька, ОСОБА_3 , вирішила проживати разом з ним. З приводу цього між ним та ОСОБА_1 відбувся конфлікт на подвір`ї його домоволодіння, під час якого остання вимагала, щоб донька повернулась до дому батьків, виражалася нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою. Зазначені конфлікти через її доньку мали місце і раніше.

Вислухавши пояснення потерпілого ОСОБА_2 , дослідивши письмові докази по справі, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1

ст. 247 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, у підтвердження вини ОСОБА_1 автором протоколу про адміністративне правопорушення долучено наступні докази:

- рапорти інспектора ГУНП в Дніпропетровській області Ткачова С.М. від 10.03.2024 щодо прийняття протягом 18:04 19:19 повідомлень про виклик поліції на адресу АДРЕСА_2 ;

- протокол про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, яка не містить дати складання вказаного документу;

- пояснення ОСОБА_2 від 10.03.2024, відповідно до яких останній зазначив про існування конфлікту з батьками його дівчини, ОСОБА_3 , з приводу їх спільного проживання разом. 10.03.2024, вони приїхали до нього до дому, який розташований за адресою АДРЕСА_2 , щоб забрати ОСОБА_3 та погрожували фізичною розправою, виражались нецензурною лайкою;

- пояснення ОСОБА_3 , яка зазначила, що 10.03.2024 вона перебувала вдома у свого парня, ОСОБА_2 , оскільки батьки систематично вчиняли щодо неї психологічне насильство, зловживають алкоголем;

- пояснення ОСОБА_1 від 11.04.2024, відповідно до яких остання пояснила, що 10.03.2024 вона разом з чоловіком приїхала до парня своєї доньки, ОСОБА_3 , який старше її, та хотіла забрати її додому.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху , вчинення доманього насильства, тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення від 11.03.2024, долучені до нього письмові докази, а також враховуючи пояснення ОСОБА_2 , приходжу до висновку про недоведеність належними та допустими доказами наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Зокрема, матеріали справи не містять доказів того, що дії ОСОБА_1 направлені на порушення громадського порядку, а мотиви вчинених дії свідчать про наявність особистого неприязного ставлення до ОСОБА_2 , що виключає наявність об`єктивної та суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, результат дослідження та оцінки доказів надає обґрунтовані підстави дійти висновку про недоведеність поза розумним сумнівом матеріалами справи факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.О. Фролова