Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/240/24 Головуючий у суді І-ї інстанції Подоляк Я. М.
Категорія - 185-3 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Кабанова В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2024 року.Суддя Кропивницького апеляційного суду Кабанова В.В., розглянула у порядку апеляційного перегляду адміністративну справу за апеляційною скаргою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.04.2024 року, якою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Олександрія Кіровоградської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно постанови суду ОСОБА_1 визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн.00 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 , судовий збір на користь держави в сумі 605 грн 60 коп.

В апеляційній скарзі особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 просить скасувати постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.04.2024 року, провадження закрити.

Вважає адміністративну справу сфальсифікованою винесену з порушенням чинного законодавства. Твердження головуючого судді не відповідають фактичним обставинам справи та спростовується вчасною відео фіксацією.

Початок судового розгляду здійснювався без дотримання норм ст. 279 КУпАП та з порушенням норм чинного законодавства.

02 травня 2024 року ОСОБА_1 через ЄСІТС подав заяву про відвід судді Кабанової В.В обґрунтування доводів поданої заяви вказав, що суддя не може розглядати апеляційну скаргу так як суть адміністративної справи зводиться до звинувачень у сексизмі, що не може об`єктивно розглядати жінкою.

Проаналізувавши доводи поданої заяви про відвід, вважаю, що заява ОСОБА_1 про відвід судді Кабанової В.В. не підлягає розгляду, виходячи з наступного.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає поняття «відвід судді» та порядку розгляду заяв про відвід. Тобто, норми чинного Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок вирішення клопотання про відвід судді, який розглядає справу, а тому заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кабанової В.В., слід залишити без розгляду.

ОСОБА_1 будучи повідомленим про дату, час і місце розгляду апеляційної скарги в призначене судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи з поважних причин до апеляційного суду не надсилав

Враховуючи зазначене, а також вимоги ст.294 КУпАП, відповідно якої апеляційний перегляд здійснюється суддею апеляційного суду протягом двадцяти днів з дня надходження справи до суду, вважаю за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріалі справи, оцінивши наявні докази, перевіривши апеляційні доводи вважаю, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Як убачається із оскаржуваної постанови в судовому засіданні ОСОБА_1 своєї провини не визнав та вважає, що справа сфальсифікована та містить ряд порушень.

За наслідками розгляду справи суд першої інстанції зазначив про наступне.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Статтею 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» закріплено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, на справи про адміністративні правопорушення поширюються гарантії статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Нормами статті 329 КПК України визначено обов`язки присутніх у залі судового засідання, а саме особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Сторони кримінального провадження допитують свідків та заявляють клопотання, подають заперечення стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Свідки, експерти, спеціалісти дають показання, стоячи на місці, призначеному для свідків. Особи, присутні в залі, заслуховують вирок суду стоячи. Відхилення від цих правил допускається з дозволу головуючого в судовому засіданні.

Сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження звертаються до суду «Ваша честь» або «Шановний суд».

Відповідно до вимог ч.4 ст.330 КПК України за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва.

Згідно ч. 1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з положеннями ч..1,5 ст.258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Відповідно до ст.ст.221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбаченест.185-3 КУпАП.

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені ст.278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.

Зазначені висновки повністю узгоджуються Рекомендаціями щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 №62.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З переглянутого запису судового засідання від 07.03.2024 року вбачається, що під час судового засідання при розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Молонової Ю.В. при розгляді скарги на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання від 09.02.2024 року в рамках кримінального провадження №0001160, ОСОБА_1 відмовлявся вставати при дачі пояснень, заявлені ним клопотань, розмовляв без дозволу головуючого судді, ставив запитання головуючому судді, перешкоджав головуючому судді вести судове засідання, після зауваження головуючого судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання, називав суддю «шльондрою», а приміщення суду порівнював з «публічним домом», що свідчить про явну зневагу до суду.

На підставі наведеного суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, а його вина в скоєнні даного адміністративного правопорушення підтверджується, зокрема технічним записом судового засідання у справі №398/4563/22 від 07.03.2024.

Розглядаючи заяву ОСОБА_1 про закриття справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, оскільки минув встановлений ч.2 ст.38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення, а тому на підставі п.7 ст.247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Адміністративне правопорушення вчинено 07.03.2024 року. Отже беручи до уваги те, що на момент розгляду справи трьохмісячний строк, впродовж якого можливе притягнення до адміністративної відповідальності не сплив, заява особи, що притягується до адміністративної відповідальності задоволенню не підлягає.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст.17 КУпАП не встановлено, терміни притягнення до адміністративної відповідальності не закінчилися.

Суд, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого та наслідки правопорушення, вирішуючи питання про розмір стягнення, передбачений санкцією ч.1 ст.185-3 КУпАП, врахував дані про особу ОСОБА_1 , який неодноразово допускав порушення правил поведінки в судовому засіданні, є особою яка раніше притягувалась до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП (злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського), об`єктом його протиправних винних дій є суспільні відносини у сфері судоустрою, а також наслідки вчинення таких дій, які, зокрема, виражаються в поширенні вказаних відео в мережі Інтернет, на YouTube каналі, з назвами, які мають нецензурну лексику, тобто демонстрація вказаної поведінки на широкий загал є фактичним закликом до правового нігілізму, а тому суд дійшов висновку, що ступінь вчиненого відповідає розміру адміністративного стягнення у виді 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн 00 коп.

Отже дослідженими в судовому засіданні суду першої інстанції доказами доведено, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185-3 КУпАП, а тому його твердження про необхідність закриття провадження в справі за вказаних в апеляційній скарзі обставин, є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 квітня 2024 року стосовно ОСОБА_1 без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду В.В. Кабанова