Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/924/24
Провадження № 3/506/810/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.10.2024 року суддя Красноокнянського районного суду Одеської області Чеботаренко О. Л., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Долинська Кіровоградської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не працює, протягом року не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст.204-1 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

13.08.2024 року о 21.40 год. на південній околиці с. Чорна Подільського району Одеської області на відстані до 9000 м від лінії державного кордону України було виявлено громадянина України ОСОБА_1 , який у групі осіб, в пішому порядку з документами, що посвідчують його особу, здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України на вихід з України в Республіку Молдова в районі пп/зн №0340 на напрямку с. Чорна (Україна) с. Побєда (Республіка Молдова), поза встановленими пунктами пропуску, чим порушив ст.9 Закону України «Про державний кордон України» та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.2 ст. 204-1 КУпАП.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2024 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Так, за штатним розписом в Красноокнянському районному суді Одеської області троє суддів, а фактично працює двоє суддів, з яких: суддя Бурдинюк О.С. була відключена так як перебувала у відпустці, у період з 28.08.2024 року по 02.09.2024 року суддя Чеботаренко О.Л. перебувала на лікарняному.

Тому після виходу судді Чеботаренко О.Л. з відпустки та лікарняного, а саме 03.09.2024 року, проведено повторний автоматизований розподіл справи, згідно з яким, справу розподілено на суддю ОСОБА_2 .

Суд самостійно вживав заходів для виклику даної особи за номером телефону, який зазначений у наданих матеріалах, однак з`єднання з вказаним номером не відбулося, оскільки абонент перебуває поза зоною досяжності.

До протоколу долучена заява ОСОБА_1 про те, що йому відомо, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.204-1 ч.2 КУпАП, відносно нього розглядатиметься Красноокнянським районним судом Одеської області та у разі його неявки в судове засідання, справа може бути розглянута у його відсутність. При цьому, у вказаній розписці зазначено, що свою вину у спробі перетину державного кордону України він визнає повністю та просить справу розглянути у його відсутність./а.с. 3/.

Крім того, інформація про день та час розгляду справи містилася у відкритому доступі на офіційній веб-сторінці Красноокнянського районного суду Одеської області веб-сайту «Судова влада», де також судом було розміщене оголошення про виклик ОСОБА_1 до суду на 09.10.2024 року на 10.00 год./а.с.11/.

Окрім того, для належного сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи судом надсилалась судова повістка про виклик до суду на 09.10.2024 року на 10.00 год. за його місцем проживання, зазначеним у протоколі, яка була вручена останньому, або члену його сім`ї, у строк, достатній для прибуття до суду, однак ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився./а.с.12/.

Крім того, інформація щодо дати та часу розгляду справ міститься у відкритому доступі на офіційному веб-сайті Красноокнянського районного суду Одеської області в розділі «Розклад засідань» та офіційному веб-сайті «Судова влада України» у розділі «Стан розгляду справ».

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначив, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У разі неприбуття особи, яку викликає суд, суд має право вирішити матеріали за наявними доказами і неявка у судове засідання такої особи за умови, що таку особу належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З метою недопущення затягування і відкладення судового розгляду на строк, який перевищує строк розгляду справи, встановлений законом, враховуючи практику Європейського суду з прав людини стосовно критеріїв розумних строків, беручи до уваги правову та фактичну складність справи; поведінку заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (рішення у справах «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 року тощо), а також приймаючи до уваги рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України», яким наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній даних чи доказів.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, як зазначив ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України" (заява N 18986/06; п.57) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (Teuschler v. Germany, N 47636/99; Sukhorubchenko v. Russia, N 69315/01, § 48; Gurzhyy v. Ukraine, N 326/03.)

Таким чином, ОСОБА_1 було відомо про розгляд Красноокнянським районним судом Одеської області відносно нього справи про адміністративне правопорушення, суд належним чином повідомляв його про необхідність прибуття до суду для розгляду справи, однак останній розглядом справи не цікавився, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило, тому суд вважає причину його неявки неповажною. Тому справа розглянута у відсутність ОСОБА_1 , що не суперечить вимогам ст.268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до такого.

Згідно з вимогами ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За положеннями ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Аналізуючи наведене, слід дійти висновку, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Так , ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про державний кордон України» передбачено, що перетинання державного кордону України здійснюється на шляхах сполучення через державний кордон з додержанням встановленого порядку. Пішохідне сполучення через державний кордон України здійснюється в пунктах пропуску, що встановлюються Кабінетом Міністрів України відповідно до законодавства і міжнародних договорів України, а також поза пунктами пропуску через державний кордон України у випадках, визначених законодавством.

Крім того, ч.3 ст.9 вказаного Закону визначено, що пункт пропуску через державний кордон України - це спеціально виділена територія на залізничних та автомобільних станціях, у морських і річкових портах, аеропортах (аеродромах) з комплексом будівель, споруд і технічних засобів, де здійснюються прикордонний, митний та інші види контролю і пропуск через державний кордон осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна

Відповідно до ч.1 ст.12 зазначеного Закону пропуск осіб, які перетинають державний кордон України, здійснюється органами Державної прикордонної служби України за дійсними документами на право в`їзду на територію України або виїзду з України.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 24.02.2022 на території Україні запроваджено воєнний стан (воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень).

Суд приймає до уваги, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 69/2022 в Україні запроваджено загальну мобілізацію, що передбачає здійснення, визначених Законом України «Про правовий режим воєнного стану», заходів, зокрема, обмеження виїзду чоловіків 18-60 років за кордон.

Частиною 2 ст.204-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади, вчинені групою осіб або особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне із порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.204-1 КУпАП, підтверджується дослідженими судом доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серія ПдРУ №295950 від 13.08.2024 року, складеним відносно ОСОБА_1 за ст.204-1 ч.2 КУпАП, який підписаний останнім, та в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться в Красноокнянському районному суді Одеської області /а.с.1/;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 13.08.2024 року, згідно з якими йому запропонувала виїхати за кордон мати, на що він погодився. Так, він прибув з м. Миколаїв в м. Умань, де переночував в готелі. Потім з готелю його та ще 2 осіб забрав легковий автомобіль. Вони виконували всі вказівки та їх довезли до лісосмуги, висадили та наказали чекати, а через 10 хв приїхали люди у цивільній формі та надали команду по одному виходити. Претензій до Державної прикордонної служби не має /а.с.2/;

- заявою ОСОБА_1 , адресованою Красноокнянському районному суду Одеської області, в якій він просив розглянути справу у його відсутність, свою вину у спробі незаконного перетинання державного кордону України на вихід з України в Республіку Молдова визнає повністю та зобов`язується такого не повторювати /а.с.3/;

- рапортом начальника групи моніторингу обстановки віпс « ІНФОРМАЦІЯ_4 » (тип Б) впс « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип Б) старшого лейтенанта ОСОБА_3 від 13.08.2024 року, згідно з яким 13.08.2024 року о 21.40 год. прикордонним нарядом «ГрР» на відстані до 9 км від лінії державного кордону України було виявлено та затримано 3 громадян України: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , які мали намір перетнути ДКУ поза встановленими пунктами пропуску через державний кордон, в межах пп/зн 0340, на вихід з України до Республіки Молдова з документами, що посвідчують їх особу, на напрямку Чорна (Україна) Побєда (Республіка Молдова)./а.с.5/;

- копією паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 /а.с.6/;

- схемою, де зазначено місце виявлення 3 громадян України, у тому числі ОСОБА_1 , при спробі перетнути державний корон України /а.с.7/.

Оцінюючи вищезазначені докази окремо та в їх сукупності, ґрунтуючись на внутрішньому переконанні, суддя вважає наявні в матеріалах справи докази достатніми для обґрунтування вини ОСОБА_1 за критерієм «поза розумним сумнівом» щодо спроби останнього перетнути державний кордон України на вихід з України в Республіку Молдова поза пунктами пропуску через державний кордон України у групі осіб в пішому порядку, оскільки такий висновок ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи.

Тому приходжу до висновку, що у діях ОСОБА_1 є склад правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП і, з врахуванням обставин справи та особи правопорушника, який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, та враховуючи те, що правопорушення вчинено під час дії на території України воєнного стану, внаслідок чого заборонено виїзд за межі держави осіб чоловічої статі призовного віку, вважаю, що стягнення відносно ОСОБА_1 слід обрати у виді штрафу у максимальному розмірі, передбаченому санкцією вказаної статті.

Підстави для застосування до ОСОБА_1 додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, яке санкцією ч.2 ст.204-1 КУпАП передбачене як обов`язкове, відсутні, у зв`язку з відсутністю будь-яких предметів, які підлягали б конфіскації.

Крім того, відповідно до ч.7 ст.283 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 слід також стягнути судовий збір в дохід держави.

Керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /РНОКПП НОМЕР_1 / до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 13600 грн., без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Стягнення штрафу проводити на р/р UA0015626, отримувач коштів: ГУК в Од.обл/отг смт Окни/21081100, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат), ; МФО 899998, код платежу: 21081100, призначення платежу: штрафи від населення.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн. в дохід держави на рахунок: Отримувач коштів; ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106 (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0026001; Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом 15 днів з моменту набрання постановою законної сили, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу 27200 грн.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, захисником до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови, а прокурором - в межах повноважень, визначених ч.5 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Чеботаренко О. Л.