Справа №534/2856/24
Провадження №3/534/795/24
КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Куц Т.О. розглянувши адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

-за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

На розгляд Комсомольського міського суду Полтавської області налійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №317493 складений 08.11.2024 щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За змістом складеного щодо ОСОБА_1 протоколу, 30.10.2024 близько 11 год

10 хв в м. Горішні Плавні по проспекту Героїв Дніпра, 67 в примішенні масажного салону «Делайт спейс» ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою щодо ОСОБА_2 , ображала і погрожувала фізичною розправою та вдарила її кулаком в обличчя, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не визнала повністю, посилаючись на те, що конфлікт в масажному салоні був спровокований потерпілою ОСОБА_2 , яка вимагала зняти взуття, при цьому опалення в салоні не було, бахіли запропоновані не були. Коли вона намагалась залишити салон, потерпіла ОСОБА_2 перегороджала їй дорогу.

Потерпіла ОСОБА_2 показала суду, що працює в масажному салоні «Delight space» до неї на масаж 29.10.2024 записалась ОСОБА_1 на слідуючій день 30.10.2024, ОСОБА_1 , яка була записана на 11 год 00 хв трохи запізнилася, а коли зайшла до салону одразу почала хамити. В той день не було опалення, ОСОБА_1 була налаштована агресивно, відразу почала пред`являти претензії з приводу відсутності пандусу і бахіл, вона запропонувала ОСОБА_1 взути капці, однак остання відмовилась і почала її ображати, перекинула крісло. Вона повідомила ОСОБА_1 , що ведеться відеоспостереження, однак та не заспокоювалась, продовжувала висловлювати образи і один раз вдарила кулаком по обличчю.

Оцінивши досліджені в судовому засідання докази з точки зору їх належності та допустимості, всебічно, повно та об?єктивно перевіривши всі обставини справи у їх сукупності, суддя приходить наступників висновків.

Згідно із ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв?язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об?єктивне з?ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення зобов?язаний, зокрема, з?ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо

(стаття 280 КУпА).

Так, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюються органом (посадовою особою) на підставі доказів у справі про адміністративне правопорушення, тобто будь-яких фактичних даних, на основі яких встановлюються зазначені обставини. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису тощо.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Зі змісту ст.283 КУпАП вбачається, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення має бути законною, обґрунтованою та вмотивованою.

За вимогами ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №317493 складений 08.11.2024 щодо ОСОБА_1 , місцем скоєння правопорушення був масажний салон «Delight space» в м. Горішні Плавні, який відповідно до законодавства не є громадським містом за відсутності в ньому громадян.

Дії ОСОБА_1 , кваліфіковані посадовою особою відділу поліції за ст.173 КУпАП як дрібне хуліганство.

Однак, надані на розгляд матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян. Крім того, з показів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вбачається виникнення конфлікту між ними, в приміщення масажного салону за відсутності будь-яких осіб, як в самому приміщенні так і на ганку цього салону де продовжився конфлікт.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, матеріали справи не містять.

Аналізуючи правову природу конфлікту, в ході якого ОСОБА_1 могли вчинитися протиправні дії щодо потерпілої, необхідно дійти висновку про відсутність в ньому такої необхідної складової правопорушення як наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу на порушення саме громадського порядку, а не протиправних дій щодо певної особи.

В даному випадку, у справі відсутні будь-які докази умисного порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян. Описані у протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_3 правопорушниці не містять склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, з них не вбачається ні об`єктивна сторона правопорушення у сфері суспільних правовідносин, ні суб`єктивна - у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з порушенням громадського порядку.

Отже протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не може бути покладений в основу звинувачення та враховуватись як доказ винуватості особи за відсутності конкретизовано викладеної суті порушення.

Між тим, протокол про адміністративне правопорушення є лише одним з джерел доказів, і наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність особи має встановлюватись виходячи з досліджених та перевірених в судовому засіданні доказів з точки зору належності, допустимості, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення, до справи приєднано уривки відеозапису з камер відеоспостереження на якому зафіксовано протиправну поведінку ОСОБА_1 щодо ОСОБА_2 , а саме нанесення удару в обличчя, однак вказане відео не містить необхідних реквізитів, а саме дати та часу зйомки, місця події, що унеможливлює суд оцінити вказаний доказ.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила суду, що відеозаписи з камер відеоспостереження в салоні зберігаються обмежений час і на даний час вони відсутні.

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені, будь-які пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, ні протокол, ні матеріали що до нього додаються не містять пояснень ОСОБА_1 .

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У відповідності до ст.62 Конституції України, як норми прямої дії, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачаться на користь правопорушника.

За таких обставин, враховуючи обставини складання протоколу про адміністративне правопорушення, беручи до уваги досліджені докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність належних, допустимих, достатніх та переконливих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, «поза розумним сумнівом», що є підставою для закриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.247,283,294 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т.О. Куц