Справа № 545/3234/24
Провадження № 3/545/1147/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" жовтня 2024 р. суддя Полтавського районного суду Полтавської області Стрюк Л.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Горбанівка Полтавського району Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , інші відомості не відомі,

за ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 20.07.2024 близько 23 год 14 хв, за адресою: АДРЕСА_2 , ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив що 20.07.2024 він, його мати - ОСОБА_3 , дружина - ОСОБА_4 та сусіди - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 сиділи на лавочці біля під`їзду та розмовляли. Згодом прийшли сусіди ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які приєднались до бесіди. Близько 23:00год вибігла ОСОБА_2 і почала кричати, що вони їй заважають спати, тому викличе поліцію. ОСОБА_2 він не бив, вона його обмовляє, оскільки близько року тому стосунки між їхніми сім`ями погіршилися, оскільки остання розпускала плітки про їхню сім`ю, у зв`язку з чим вони не розмовляли і навіть не віталися. Потерпіла проживає у квартирі АДРЕСА_3 на 1 поверсі, її вікна від лавочки, на якій вони сиділи знаходяться на відстані близько 5м.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Значенко С.В. в судовому засіданні просив закрити провадженні у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, заперечував проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_9 про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та стягнення моральної шкоди з ОСОБА_1 на користь потерпілої ОСОБА_2 .

Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, попередньо надавши письмові пояснення, у яких зазначила, що звечора 20.07.2024 на лавочці біля будинку, де вона мешкає, компанія сусідів розпивала спиртні напої та голосно себе вела, через що вона не могла заснути, оскільки її квартира розташована на першому поверсі. Близько 23:00 год вона вирішила вийти до них та попросити вести себе тихіше, але після зробленого нею зауваження сусід ОСОБА_1 почав її штовхати та ображати нецензурною лайкою. Потім вибігла її донька ОСОБА_10 , яка намагалася її прикрити, однак ОСОБА_1 наніс їй удар рукою в ділянку голови, після чого вона викликала поліцію. Вранці вона вимушена була звернутися за медичною допомогою.

Представник потерпілої ОСОБА_2 адвокат Ольшанська О.Б. в судове засідання не з`явилася, попередньо надавши заяву про розгляд справи без її участі, просила визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та притягнути останнього до відповідальності, також просила задовольнити її клопотання про стягнення з ОСОБА_1 на користь потерпілої ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу та стягнення моральної шкоди.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що вона є матір`ю ОСОБА_1 та 20.07.2024 близько 23:00год, вони сиділи на лавочці та розмовляли між собою. Потім приїхав сусід ОСОБА_11 , почав розпитувати за її сина, який пропав безвісти, тут раптом вибігла ОСОБА_2 та почала кричати. Зазначила що у них з потерпілою були неприязні стосунки та конфлікти, бо їй все не подобалося, ОСОБА_2 постійно ображала її сім`ю та пліткувала. Голосно розмовляли ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а не її син.

Свідок ОСОБА_4 , яка є дружиною ОСОБА_1 , у судовому засіданні пояснила, що того дня було дуже жарко, вони сиділи на лавочці біля під`їзду та розмовляли. Підійшли сусіди, які розпитували про брата чоловіка, який пропав безвісти. Згодом вибігла ОСОБА_2 , яка почала ображати їх та погрожувати викликати поліцію. Пояснила, що потерпіла конфліктує з багатьма сусідами, у т. ч. і з нею з різних причин.

Свідок ОСОБА_12 у судовому засіданні пояснила, що інколи в неї були конфлікти з ОСОБА_2 , з якою проживають в одному під`їзді. 20.07.2024 вони з чоловіком, а також ОСОБА_1 , його мати та дружина, сиділи на лавочці біля під`їзду та спілкувалися, їли чіпси та пити безалкогольні напої. Згодом підійшли ще двоє сусідів та приєдналися до них. Близько 23:00 год вибігла ОСОБА_2 і почала сваритися з ОСОБА_1 , ображала його нецензурною лайкою, кричала з приводу того, що їй заважають спати. ОСОБА_2 конфліктна, неадекватна особа. Зазначила, що відстань від лавочки до вікна квартири потерпілої близько 4-5м.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення свідків, вважаю, що ОСОБА_1 підлягає притягненню до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення особою громадського порядку та спокою, нецензурне висловлювання на адресу оточуючих чи образливе чіпляння до громадян, явну неповагу до громадської моралі та людської гідності, чи інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в місці вчинення, а саме - громадське місце. Під громадським місцем необхідно розуміти загальнодоступні місця, зокрема вулиці, сквери, парки, ринки, дворові території, частини будь-якої будівлі, споруди, які доступні або відкриті для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст. 173 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила порушення громадського порядку.

Законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечував того факту, що їхня компанія розміщувалася на лавочці неподалік від вікон потерпілої близько 23:00год, що могло спричинити певні незручності для неї, а також не заперечував того факту, що потерпіла висловлювала претензії саме з приводу порушення тиші у нічний час та виникнення між ними конфлікту із-за цього. Ці обставини підтвердили також потерпіла та свідки. Отже, факт порушення громадського порядку ОСОБА_1 суд вважає доведеним в судовому засіданні.

Крім того, обставини вчиненого правопорушення та вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом, протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 20.07.2024, письмовими поясненнями потерпілої та поясненнями свідків.

Отже, в діях ОСОБА_1 вбачається наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 34, 35 КУпАП, не встановлено.

Таким чином, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що своїми умисними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

При цьому факт нанесення ОСОБА_1 потерпілій удару по голові у судовому засіданні не доведений.

Щодо заявленого клопотання представника потерпілої про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та стягнення моральної шкоди суд зазначає таке.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Так, ст. 283 КУпАП передбачено вичерпний перелік відомостей, які повинна містити постанова по справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, ні положеннями ст. 283 КУпАП, ні іншими нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачено можливості ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат пов`язаних з правничою допомогою захисника та стягнення моральної шкоди.

Крім того, нормами КУпАП, які регулюють дані правовідносини, не передбачено розподілу та стягнення судових витрат, моральної шкоди, окрім стягнення з особи встановленого законом розміру судового збору у випадку накладення адміністративного стягнення (ст. 40-1 КУпАП).

Представник потерпілої адвокат Ольшанська О.Б., обґрунтовуючи у своєму клопотанні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрат на правову допомогу у розмірі 41 000грн та стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000грн, посилається на норми статей ЦК України.

Проте застосування положень статей ЦК України при розгляді справи про адміністративне правопорушення положеннями КУпАП не передбачене.

Отже, що у задоволенні клопотання представника потерпілої - адвоката Ольшанської О.Б. про стягнення на користь потерпілої витрат на правову допомогу та моральної шкоди слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 173, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 визнати винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна) грн на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605,60 грн., отримувач ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), р/р UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106.

У задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та стягнення моральної шкоди потерпілій ОСОБА_2 - відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Копія платіжного документу подається до суду.

Відповідно до ст. 308 КУпАП У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

- подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

- розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.І.Стрюк