П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., з участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянувши справу про порушення митних правил, що надійшла із Закарпатської митниці Державної митної служби України, відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Словаччини, уродженця м. Галанта, Словаччина, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), паспорт громадянина Словаччини для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.05.2023, виданий органом 010929/1864, за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

05.10.2024 о 16 год. 23 хв. в зону митного контролю на ділянку «В`їзд» митного поста «Вилок» Закарпатської митниці прибув легковий автомобіль марки «BMW» моделі «530d xDrive», кузов № НОМЕР_2 , реєстраційний номерний знак Словацької республіки НОМЕР_3 , 2020 року випуску, під керуванням громадянина Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ).

Формою проходження митного контролю громадянин Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) обрав порядок проходження по смузі руху «зелений коридор».

До митного оформлення громадянин Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), як підставу для переміщення через митний кордон України транспортного засобу, надав документи, що підтверджують право користування легковим автомобілем марки «BMW» моделі «530d xDrive», кузов № НОМЕР_2 , реєстраційний номерний знак Словацької Республіки НОМЕР_3 , а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 від 22.06.2020, де власником автомобіля являється ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , (Bratislava 821 01, Taborska 4164/18), та доручення від 03.10.2024 на право користування вищевказаним автомобілем, засвідчене нотаріусом Романом Благо (JUDr. Roman Blaho) в м. Братіслава (Bratislava) Словаччина за номером 7540921/2024.

В ході проведення митного контролю автомобіль було виведено із «зеленого коридору» в «червоний коридор».

При вивченні документів, наданих громадянином Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), до митного контролю автомобіля марки «BMW» моделі «530d xDrive», кузов № НОМЕР_2 , реєстраційний номерний знак Словацької Республіки НОМЕР_3 , було звернуто увагу на доручення від 03.10.2024.

Враховуючи результати аналізу ризиків, з метою недопущення переміщення на митну територію України вищевказаного транспортного засобу з можливим порушенням митного законодавства, митницею у відповідності до вимог ст. 336 МК України застосовано форму митного контролю подання запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, наданих митним органам України.

07.10.2024 митницею на адресу нотаріуса JUDr. Roman Blaho направлений запит №7.7-20/20-06/8.19/4676, з метою підтвердження чи спростування факту легалізації та засвідчення доручення.

07.10.2024 Закарпатською митницею від нотаріуса JUDr. Roman Blaho отримана офіційна відповідь (вх. митниці 1709/10/20), відповідно до якої у нотаріальній конторі паном JUDr. Roman Blaho не було засвідчено підпис ОСОБА_5 03.10.2024 за номером 7540921/2024. Підпис нотаріуса JUDr. Roman Blaho є підробленим. Засвідчення підпису є підробкою.

В наданому поясненні громадянин Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) вказав, що доручення йому зробив та надав його дядько ОСОБА_6 05.10.2024 в Словакії перед виїздом в Україну. У нотаріуса під час засвідчення доручення на право користування транспортним засобом він присутнім не був.

Вартість аналогічного автомобіля згідно з мережею Інтернет (www.autobazar.eu) становить 28000 євро, що станом на 05.10.2024 згідно з курсом НБУ складає 1274660,80 коп.

Таким чином, громадянин Словаччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) перемістив через митний кордон України легковий автомобіль марки «BMW» моделі «530d xDrive», кузов № НОМЕР_2 , 2020 року випуску, з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підставу для його переміщення підроблених документів, а саме: доручення від 03.10.2024 на право користування транспортним засобом.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби у судовому засіданні вважає, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного правопорушення, його вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому його необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати до нього стягнення відповідно до санкції вказаної статті.

ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 17.12.2024 о 10.00 год., не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується повідомленням митного органу від 26.11.2024 №7.7-20/20-04/10/5393, про причини неявки не повідомлено, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Відповідно до положень ст. 526 МК України вважаю за можливе провести розгляд даної справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та не з`явилася в судове засідання.

При цьому враховую, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, вважаю за можливе розглянуту дану справу у відсутності ОСОБА_1 за наявними в справі матеріалами.

Заслухавши представника Закарпатської митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, вважаю, що у діях ОСОБА_1 є склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів.

Статтею 68 Конституції України регламентовано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 458 МК України визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність.

Згідно з диспозицією ч. 1 ст. 483 МК України адміністративна відповідальність настає за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

За приписами ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, стверджується зібраними у справі про порушення митних правил доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил №0677/30500/24 від 08.10.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 05.10.2024; довіреністю від 03.10.2024 на право користування автомобілем, засвідченою нотаріусом Романом Благо ( ОСОБА_7 ) в м. Братіслава, Словаччина, за №7540921/2024, її перекладом з словацької на українську мову; відповіддю від нотаріуса JUDr. Roman Blaho від 07.10.2024 (вх. №1709/10/20 від 07.10.2024), згідно з якою у нотаріальній конторі паном JUDr. Roman Blaho не було засвідчено підпис ОСОБА_5 03.10.2024 за номером 7540921/2024, підпис нотаріуса JUDr. Roman Blaho є підробленим, засвідчення підпису є підробкою; копією акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 05.10.2024; фотоматеріалами до протоколу про порушення митних правил; доповідною запискою головного державного інспектора відділу БК №2 УБК та ПМП Ніколаєнка А. від 08.10.2024.

Висновком №-0237 від 11.11.2024 підтверджується, що ринкова вартість автомобіля марки «BMW» моделі «530d», кузов № НОМЕР_2 , 2020 року випуску, який був у використанні, становить 2141167,13 грн.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, у відповідності до вимог ст. ст. 23, 33 КУпАП, вважаю, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у межах санкції, передбаченої ч. 1 ст. 483 МК України, у виді штрафу в розмірі ста відсотків вартості товару безпосереднього предмету порушення митних правил (транспортного засобу) з його конфіскацією.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн.

Керуючись ст. ст. 483 ч. 1, 527-529 МК України, ст. ст. 33, 40-1, 283-285, 287-291 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста відсотків вартості товару безпосереднього предмету порушення митних правил, що становить 2141167 (два мільйони сто сорок одна тисяча сто шістдесят сім) гривень 13 коп., з конфіскацією на користь держави безпосереднього предмета порушення митних правил, а саме: легкового автомобіля марки «BMW» моделі «530d xDrive», кузов № НОМЕР_2 , 2020 року випуску, тип двигуна дизельний, об`єм двигуна 2993 см.куб.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 605 (шістсот п`ять) гривень 60 судового збору.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик