Провадження №: 3/755/7289/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" грудня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Курило А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого керівником політичної партії «ЗА МИР ТА ЖИТТЯ» (), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-?? КпАП України,-

в с т а н о в и в:

Відповідно до статті 17 Закону Національне агентство здійснило перевірку Звіту, поданого політичною партією «СОБОРНІСТЬ» (ідентифікаційний код 44057040, далі - Партія) за 2022 рік до Єдиного державного реєстру звітності політичних партій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

За результатами перевірки Звіту Партії, Національним агентством встановлено, що Звіт подано з недотриманням строку, встановленого положеннями пункту 6 розділу VI «Заключні положення» Закону.

Так, 26 грудня 2023 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного фінансування та контролю за діяльністю політичних партій» від 23 серпня 2023 року № 3337-ІХ, який відновив звітування політичних партій та обов`язок Національного агентства перевіряти такі Звіти.

Політичні партії мали подати до Національного агентства Звіт за IV квартал 2023 року протягом 90 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного фінансування та контролю за діяльністю політичних партій» від 23 серпня 2023 року № 3337-ІХ окремо або Звіт за 2023 рік.

При цьому це стосується усіх політичних партій та не залежить від обраного варіанту подання Звіту (квартальний або річний).

Отже, останнім днем подання Звіту за IV квартал 2023 року або Звіту за 2023 рік відповідно до положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного фінансування та контролю за діяльністю політичних партій» від 23 серпня 2023 року№ 3337-IX є 25 квітня 2024 року.

Частиною двадцять статті 17 Закону передбачено, що протягом 10-ти календарних днів з дня завершення строку на подання політичними партіями Звітів про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру Національне агентство на своєму офіційному вебсайті оприлюднює список політичних партій, які не подали свої Звіти у визначений цим Законом строк, та забезпечує притягнення винних осіб до відповідальності, передбаченої законом.

Списки політичних партій, які не подали свої Звіти у визначений Законом строк, розміщені на офіційному вебсайті Національного агентства за посиланням: https://nazk.gov.ua/uk/novyny/ponad-220-politychnyh-partiy-ne-podaly-zvity-do-nazk/.

На виконання вимог частини двадцятої статті 17 Закону, Партію було включено до переліку політичних партії, які не подали або несвоєчасно подали Звіти за IV квартал 2023 року або Звіти за 2023 рік.

Організація доступу політичних партій до Реєстру POLITDATA визначається Порядком формування та ведення Єдиного державного реєстру звітності політичних партій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, затвердженого наказом Національного агентства від 19.02.2021 № 102/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.04.2021 за № 508/36130 (далі - Порядок).

Відповідно до частини 1 розділу III Порядку для отримання доступу до Реєстру політична партія надсилає Національному агентству лист - звернення довільної форми, в якому обов`язково зазначаються такі відомості', повне найменування та ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ політичної партії; фактичне місцезнаходження політичної партії; прізвище, ім`я, по батькові керівника політичної партії та осіб, яких уповноважено в установленому порядку на подання Звіту (далі - уповноважена особа), а також відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків керівника (уповноважених осіб) політичної партії, контактний номер телефону, адреса електронної пошти для надсилання повідомлень; власне ім`я та прізвище працівника, який підготував лист-звернення, і номер його службового телефону; поштова адреса та/або адреса електронної пошти політичної партії.

До листа - звернення додаються: належним чином завірені копії статуту політичної партії та документів (довіреність, наказ, розпорядження, протокол тощо), що підтверджують повноваження керівника (уповноважених осіб) політичної партії на подання Звіту; згода керівника (уповноважених осіб) політичної партії на обробку персональних даних відповідно до Закону України «Про захист персональних даних».

Після надходження листа - звернення Національне агентство приймає одне з таких рішень: створити обліковий запис політичної партії в Реєстрі або відмовити у створенні облікового запису політичної партії в Реєстрі, про що зазначено в частині 2 розділу III Порядку.

06.05.2024 на адресу Національного агентства надійшов лист - звернення Партії за вх. № 53345/0/07-24, яким надано усі необхідні документи для створення облікового запису в Реєстрі (Додаток 3).

Звертаємо увагу, що документи для створення облікового запису в Реєстрі Партією надано після закінчення встановленого законом № 3337 - IX строку, тобто після 25 березня 2024 року.

Відповідно до частини 4 розділу III Порядку Національне агентство повідомляє політичну партію про результати розгляду листа - звернення протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного листа - звернення шляхом надсилання листа поштою, а також на адресу електронної пошти політичної партії.

Із рахуванням положень частини 4 розділу III Порядку, Національне агентство листом від 08.05.2024 № 50-20/32091-24 повідомило Партію про прийняте рішення щодо створення облікового запису Партії в Реєстрі POLITDATA.

Оскільки Звіт Партії за 2023 рік підписано, шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису та несвоєчасно подано до Національного агентства через Реєстр, а саме: 13 травня 2024 року о 23:13 годині (унікальний ідентифікатор Звіту - 3a3d9c20-1163-11ef-96fl-37a2ca81244c), то зазначене свідчить про порушення пункту шостого розділу VI «Заключні положення» Закону.

Виявлене порушення зафіксовано у Висновку про результати перевірки Звіту Партії за 2023 рік від 08.08.2024 № 1272, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 08.08.2024 № 231/24, який опубліковано на офіційному вебсайті Національного агентства відповідно до вимог частини 25 статті 17 Закону.

У судове засідання ОСОБА_1 на виклики не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суд не повідомив, крім того, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, згідно вимог ст.268 КпАП України.

Зокрема, повідомлення про час та місце розгляду вказаної вище справи щодо ОСОБА_1 було розміщено на офіційній веб-сторінці Дніпровського районного суду м. Києва.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Главою 21 КпАП України передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» /рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»/.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, відповідно до положень ст.252 КпАП України, дійшов до наступного.

Норма ст.7 КпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Статтею 212-?? КпАП України, передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог.

Нормами ст.245 КпАП України передбачено ряд завдань серед яких є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 вчинив порушення строків подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, тобто правопорушення, передбачене ст.212-?? КпАП України.

При накладенні стягнення, відповідно до ст.ст.33, 252 КпАП України, суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, також враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважає, що на нього має бути накладено стягнення у виді штрафу.

Крім того, згідно ст.40-? КпАП України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку його накладено у розмірі визначеному ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року /зі змінами і доповненнями/.

Крім того, згідно ст.40-? КпАП України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку його накладено у розмірі визначеному ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року /зі змінами і доповненнями/.

Також, ч.1 ст.307 КпАП України передбачено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України /ст.308 КпАП України/.

Керуючись вимогами ст.ст.33, 40-?, ст.ст.212-??, 252, 255, 283-285, 291, 294, 307, 308, 309 КпАП України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-?? КпАП України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 /п?яти тисяч ста/ гривень, на користь держави.

Згідно з ч.1 ст.307 КпАП України штраф має бути сплачено протягом п`ятнадцять днів з дня вручення копії постанови про накладення штрафу.

У разі несплати штрафу у строк, встановлений ч.1 ст.307 КпАП України, відповідно до ст.308 КпАП України, у порядку примусового виконання постанови стягнути подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на день винесення постанови становить 605 гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Андрій КУРИЛО