№ 207/166/24
№ 3/207/237/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року суддя Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Бистрова Л.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу адміністративної практики Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст.121 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії ААД №556170 від 27.12.2023 року, 27.12.2023 року о 11.40 год. а/д М-30 км916 м. Еам`янське, водій ОСОБА_1 , керував транспортним засобом «DAF XF 105460» з д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом «PANAN NS13630» д.н.з. НОМЕР_2 , та мав порушення правил дорожнього руху, а саме, світло пропускна дальність скла, яка входить в зону огляду водія становить 33,8%, вимірювання проводилось за допомогою приладу «Elhos EGM 1 2661». Дане правопорушення вчинено повторно. За ч.1 ст.121 водія було притягнуто до адміністративної відповідальності 09.04.2023 року, чим порушив п.6.8.7 ДСТУ 3649:2010. Своїмивимоги п. 31.4.7в ПДР України.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину не визнав повністю. Просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, з підстав викладених у письмових поясненнях.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши письмові матеріали, вважає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.121 КУпАП відсутні через наступні обставини.

Відповідно до ст.252 КУпАП, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, оцінивши досліджені докази за своїм внутрішнім переконанням, приходжу до наступних висновків.

Частина 4 статті 121 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою третьою цієї статті.

Частина 1 статті 121 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за Керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Так, об`єктивна сторона ч.ч.1-3 ст.121 КУпАП полягає у керуванні водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів; керуванні водієм транспортним засобом, який використовується для надання послуг з перевезення пасажирів, що має несправності, передбачені частиною першою цієї статті, або технічний стан і обладнання якого не відповідають вимогам стандартів, правил дорожнього руху і технічної експлуатації; керуванні водієм транспортним засобом, що підлягає обов`язковому технічному контролю, але своєчасно його не пройшов.

Вимоги відносно тонування автомобільного скла прописані в ГОСТ 5727-88, зокрема, в розділі 2.2.7.8 визначено, що ступінь світлопропускання повинен бути не нижче 75% для вітрового скла та не нижче 70% для інших.

Відповідно до наказу МВС України «Про затвердження Порядку здійснення контролю за технічним станом колісних транспортних засобів під час їх експлуатації» № 534 від 13.10.2008 року, за результатами перевірки складається акт перевірки технічного стану колісного транспортного засобу за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, копія якого надається водієві КТЗ. А у разі наявних на те підстав, складається протокол про адміністративне правопорушення.

У примітці п. 31.4.7 «В» ПДР України також зазначено, що на верхній частині вітрового скла автомобілів і автобусів можуть бути прикріплені прозорі кольорові плівки. Дозволяється застосування тонованого скла (крім дзеркальних), світлопропускання яких відповідає вимогам ГОСТ 5727-88. Дозволяється застосовувати занавіски на бокових вікнах автобусів. Згідно ГОСТ 5727-88 світлопропускна здатність лобового скла авто не менше 75%, бокових - не менше 70%, задніх обмежень немає.

Перевірка світлопропускаємості повинна здійснюватися спеціальним приладом - вимірювачем світлопропускання скла. Цей прилад підлягає щорічній повірці (сертифікації), під час перевірки співробітник повинен дотримуватись погодних умов, заборонено проводити перевірку в туман, морозну погоду, а також в снігопад. Перевірка проводиться тільки при таких умовах: - температура повітря +20 градусів за Цельсієм +-5%; вологість повітря 40-80%; - під час перевірки пристрій повинен підключатися до ДБЖ. Якщо хоча б одна з перерахованих вище умов не буде виконана, результати випробувань вважаються недійсними.

Судом встановлено, що 27.12.2023 р. о 11.40 год. при зупинці транспортного засобу «DAF XF 105460» з д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом «PANAN NS13630» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , не було дотримано вимог вищевикладених норм.

Перевірка світлопропускаємості проводилась приладом «Elhos EGM-1 2661», який не було підключено до ДБЖ, що є обов`язковою умовою правильної роботи приладу. Зупинити авто та перевірити ступінь його тонування «на місці» співробітник УПП не має права. Інспектор має право лише вимагати від водія проїхати до найближчого стаціонарного посту, оснащеного мобільною лабораторією, або ж до спеціального пункту інструментального контролю для вимірювання ступеню світлопропускання стекол автомобіля.

Також, недотримано температурний режим. Температура повітря, 27.12.2023 р. об 11.40 хв. становила 0 градуса, відносна вологість повітря 83%, що підтверджується довідкою Українського Гідрометеологічного центру ДСНС України від 16.02.2024 р..

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимірювання рівня світлопропускання без дотримання наведених вимог, таке вимірювання не можна вважати законним та таким, що надає достовірну інформацію.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії», суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно з ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.96 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При цьому, суд приймає вмотивовану постанову тільки в межах викладених уповноваженою особою у протоколі про адміністративне правопорушення та обсягу доказів, наявних в матеріалах справи.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та додані до протоколу.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Так, в порушення вимог ст. 255 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено доказів вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених в протоколі. Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом на доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.4 ст.121 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи до уваги викладене, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за правопорушення, передбачене ч.4 ст.121 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Протягом десяти днів з дня винесення постанови може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Баглійський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Суддя Л.О.Бистрова