Справа № 296/5748/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" жовтня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Л.С. Шимон, за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли після доопрацювання з Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого неофіційно, зареєстрованого за адресою в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , згідно даних Житомирського РУП раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, ідентифікаційний код НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 290485 від 14.06.2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 07.06.2024 року близько 10 год 30 хв за адресою у АДРЕСА_3 на коридорі загального користування висловлювався словами брутальної лайки на адресу ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство, тобто, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні 03.09.2024 року ОСОБА_1 надав наступні пояснення. Разом із сім`єю проживає за адресою у АДРЕСА_2 , є власником вказаної квартири. З сусідом, ОСОБА_2 , існують неприязні стосунки, останній постійно ображає його сім`ю, мотивуючи тим, що вони, Ящуки, є квартирантами. Словесні конфлікти виникають з приводу зауваження в бік ОСОБА_2 щодо належного дотримання ним санітарних норм, місць загального користування, на що ОСОБА_2 не реагує, провокує сварку та агресивно, аморально себе поводить. 07.06.2024р. ОСОБА_2 , у відповідь на зроблене йому зауваження, почав кричати в бік його, ОСОБА_1 , дружини, в подальшому спровокував конфлікт і з ним, ОСОБА_1 , в ході чого мала місце розмова на підвищених тонах, суперечка, було викликано працівників поліції, з подальшим складанням на обох адміністративних матеріалів. На запитання суду пояснив, що 07.06.2024р. близько 10 год 30 хв на коридорі загального користування словами брутальної лайки не висловлювався, будь яких хуліганських дій не вчиняв, на даний час конфлікти відсутні. Для виклику до суду ОСОБА_2 , в судовому засіданні оголошувалася перерва до 30.09.2024 року на 09 год 25 хв. В судове засідання 30.09.2024 року з`явився ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не з`явився. Проте, 30.09.2024 року о 09 год 25 хв судове засідання по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючої судді Л.С. Шимон у відпустці. В судовому засіданні 11.10.2024 року ОСОБА_1 , на підтвердження його пояснень, наданих ним безпосередньо в судовому засіданні 03.09.2024р., для огляду, надано свідоцтво про право власності за №47412 від 13.10.2004р., згідно якого власниками квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 . Додаткових пояснень не надав, клопотань не заявляв.

ОСОБА_2 , який викликався до суду для дачі пояснень по справі, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

В порядку статті 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність особи за ст. 173 КУпАП передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 вбачається, що останній 07.06.2024р. близько 10 год 30 хв за адресою в АДРЕСА_3 на коридорі загального користування висловлювався словами брутальної лайки на адресу ОСОБА_2 .

З пояснень ОСОБА_1 , наданих ним безпосередньо під час розгляду справи, вбачається, що з сусідом, ОСОБА_2 , існують неприязні стосунки, останній постійно ображає його сім`ю, мотивуючи тим, що вони, Ящуки, є квартирантами, на зауваження щодо належного дотримання ОСОБА_2 санітарних норм, місць загального користування не реагує, провокує сварку та агресивно, аморально себе поводить. 07.06.2024р. ОСОБА_2 , у відповідь на зроблене йому зауваження, почав кричати в бік його, ОСОБА_1 , дружини, в подальшому спровокував конфлікт і з ним, ОСОБА_1 , в ході чого мала місце розмова на підвищених тонах. 07.06.2024р. близько 10 год 30 хв на коридорі загального користування словами брутальної лайки не висловлювався, будь яких хуліганських дій не вчиняв, на даний час конфлікти відсутні.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Разом з тим, зауваження ОСОБА_1 в бік сусіда ОСОБА_2 з приводу належного дотримання ним санітарних норм, місць загального користування за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

У справі «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, під час розгляду справи в суді, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто, дрібного хуліганства, нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, в порушенні громадського порядку, не підтверджена. Належних і допустимих доказів вчинення такого правопорушення суду не надано. ОСОБА_2 на виклики до суду в судове засідання не з`явився, пояснень не надав.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, викладеного у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 290485 від 14.06.2024 року.

Згідно ч.1 п.1 ст.247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.3 ч.1 ст.284 КпАП України, по справі про адміністративне правопорушення суддя виносить постанову про закриття справи.

Керуючись ст.ст.173, 247, 280, 283, КпАП України,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння 07.06.2024 року адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня її винесення.

Cуддя Л. С. Шимон