ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5565/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Тамара Олександрівна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп невідомий,

В С Т А Н О В И В:

08.08.2024 з Дарницького УП ГУНП у м. Києві до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 04.07.2024 серії ВАБ № 580701 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також - КУпАП).

Згідно змісту вказаного протоколу04.07.2024 о 13:50 год. у приміщенні Дарницького УП ГУНП у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Кошиця 3-А, ОСОБА_1 вчинив злісну непокору та відмовився виконати законну вимогу працівника поліції.

21.08.2024 ОСОБА_1 за викликом суду не з`явився, у зв`язку з чим постановою судді від цієї дати його було піддано приводу.

З метою виконання постанови про привід старший дільничний офіцер поліції Дарницького УП ГУНП у м. Києві Сторож А. О. вийшов за адресою проживання ОСОБА_1 , проте здійснити привід не вдалося по причині відсутності останнього за місцем проживання.

На підтвердження вказаної обставини суду надано письмові пояснення вахтера ОСОБА_3 , з яких убачається, що ОСОБА_1 залишив місце свого проживання ще у серпні 2024 р.

Відповідно до частини третьої статті 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема статтею 185 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Водночас в КУпАП відсутні норми, які б визначали порядок здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, у яких є обов`язковою присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а привід такої особи здійснити неможливо з об`єктивних причин.

За таких обставин суддя застосовує усталену практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також ураховує принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, і на цій підставі визнає можливим провести розгляд даної справи за відсутностіОСОБА_1 , оскільки безпідставне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, суддя суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.

Статтею 185 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Отже за змістом наведеної норми об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення полягає, зокрема у злісному, тобто тривалому і наполегливому, невиконанні неодноразово повтореної вимоги або розпорядження поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, при цьому такі вимога або розпорядження мають бути законними, тобто такими, що були необхідними та пропорційними ситуації, яка склалася, і була застосована відповідно до процедури, установленої законом (стаття 29 Закону України «Про Національну поліцію»).

За приписами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема: місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Дослідженням складеного щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення установлено його невідповідність наведеним вимогам закону, оскільки зазначена у ньому суть адміністративного правопорушення не в повній мірі не відображає його об`єктивну сторону (немає вказівки на те, на що саме була спрямована вимога поліцейського та у чому полягає злісна непокора такій вимозі).

Що стосується інших матеріалів справи, то у них теж відсутні достатні фактичні дані, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 умисних дій, які складають об`єктивну сторону злісної непокори.

Так, з рапорту поліцейського полку особливого призначення ГУНП у м. Києві убачається, що 04.07.2024 мешканка будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_4 здійснила виклик поліції з приводу неправомірних дій ОСОБА_1 вказуючи, що останній пошкодив майно в кабінеті голови ОСББ, ударив її по руці та вихопив телефон.

За змістом цього рапорту ОСОБА_1 добровільно погодився проїхати з поліцейськими в Дарницьке УП ГУНП у м. Києві для встановлення обставин події.

Водночас згідно з даними рапортів співробітників оперативних підрозділів Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_1 під час перебування в управлінні поліції поводив себе агресивно та намагався залишити приміщення, на вимоги поліцейських припинити такі спроби не реагував, що і послугувало підставою для застосування спецзасобу - кайданок, та складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Протокол адміністративного затримання ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутній і це дає достатні підстави стверджувати, що такий засіб забезпечення провадження до нього не застосовувався.

Наведене свідчить про те, що законних підстав для примусового утримання ОСОБА_1 в Дарницькому УП ГУНП у м. Києві не було, а відтак вимоги поліцейських до нього щодо припинення спроб залишити приміщення управління поліції не можуть вважатись законними.

Невиконання вимоги поліцейського, яка не є законною, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП, із наслідками у виді адміністративної відповідальності, що є підставою для закриття провадження у справіза відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 185, 279, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: