Справа № 473/2207/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

"08" травня 2024 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., секретар судових засідань Матвієць Ю.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Вознесенська матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №360081 від 19.04.2024 року поліцейським ОСОБА_2 , який його склав, зазначено, що: «18.04.2024 року 23:15 год. ОСОБА_1 за адресою м.Вознесенськ вул.Михайлівська, біля буд.24, будучи водієм автомобіля Opel Zafira д/н НОМЕР_2 , який зупинив поліцейський, на вимогу ПОГ СВГ ВП Вознесенського РУП лейтенанта поліції ОСОБА_3 , а саме самостійно показати поліцейському вміст особистих речей та транспортного засобу (ч.6 ст.34 ЗК «Про національну поліцію»), а також не виконав законну вимогу поліцейського, що виражалася у відмові водія показати поліцейському вміст транспортного засобу».

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 надасть пояснення в суді.

Посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.185 КУпАП.

В судовому засіданні окрім протоколу про адміністративне правопорушення судом були досліджені надані до нього матеріали та встановлено таке.

Як вбачається з копії протоколу про адміністративне затримання серії АЗ №055913 від 18.04.2024 року - 18.04.2024 року о 23:50 год. ОСОБА_1 був доставлений до Вознесенського ВП ГУНП для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно із рапортом ПОГ СВГ ВП Вознесенського РУП Тетерич Максима зазначено, що18.04.2024 р. приблизно о 18-00 год. під час патрулювання на службовому автомобілі в районі ЖД вокзалу невідома особа чоловічої статі повідомила про те, що на т/з Opel Zafira д/н НОМЕР_2 будуть перевозити речі, а саме цигарки без марки акцизного податку. Під час обстеження прилеглої території було виявлене дане авто по вул.Крушельницької №20, в т/з нікого не було. Приблизно о 22-30 год. до даного т/з під`їхало інше та з нього вийшло дві особи чоловічої статі та повідомили, що це їхнє авто, сіли в т/з та поїхали. Після чого їх було зупинено згідно ст.35 ЗУ «Про національну поліцію» та згідно ст.34 ЗУ «Про національну поліцію» водій ОСОБА_1 не виконав законної вимоги та не пред`явив особисті речі для перевірки, а саме картонні коробки, за що останнього було затримано за злісну непокору законної вимоги поліцейського та доставлено до Вознесенського РУП для складання матеріалів.

Також до матеріалів справи долучено два диски, які було оглянуто в судовому засіданні.

На першому диску є відео, що поліцейський ОСОБА_4 повідомляє, що авто зупинено на підставі анонімного повідомлення про те, що водій перевозить сигарети без марок акцизного збору. Поліцейський вимагає відкрити багажник, водій відмовляється. Учасники читають ст.35 ЗУ «Про національну поліцію». Поліцейський відмовляється повідомити дані особи, яка повідомила в поліцію про правопорушення, яке нібито сталося. Поліцейський оглядає документи водія. Водій відмовляється на вимогу поліцейського відкривати коробки, що є в авто, проте погоджується, щоб поліцейський проводив саме поверхневу перевірку авто. Водій вказує, що мають бути законні підстави для огляду авто та вимагає від поліцейського надати рішення суду чи дозвіл на огляд авто. Поліцейський вказує, що нормально спілкується, а водій влаштовує цирк і вони будуть стояти тоді до ранку. Водій каже поліцейському - чекаю ще 10 хвилин та буду продовжувати рух, на що поліцейський повідомляє, що тоді його буде затримано. Поліцейський телефонує якомусь ОСОБА_5 і каже, що водій вимагає рішення суду та тікає. Поліцейський вказує ОСОБА_5 , що в законі не вказано про відкриття авто при поверхневій перевірці. Водій намагається поїхати і питає у поліцейського чи він затриманий, натомість поліцейський вимагає аби той чекав. Водій питає, що від нього хочуть та чому він має чекати. Поліцейський вимагає відкрити багажника чи двері. Поліцейський стверджує, що в коробках заборонені предмети. Водій каже, що може відкриє двері, багажник, але не відкриє коробки. Водій відкрив багажник і попросив викликати слідчо-оперативну групу. Поліцейський вимагає залишити відкритими двері та багажник. Поліцейський не заперечує, що відкривали авто, але каже не оглянув речі. Вимагає поліцейський відкрити коробки. ОСОБА_6 каже без рішення суду цього робити не буде. Поліцейський комусь телефонує і каже, що нічого не вийшло.

На місце приїздить заступник начальника поліції. Знову вказують, що підставою зупинки авто є анонімне повідомлення про правопорушення. Водій вказує, що відкривав багажник на вимогу поліцейського. Поліцейський вказує, що не ознайомився із речами в багажнику. Водій вимагає рішення суду. Водія затримують.

Інший диск містить відео процедури затримання та оформлення матеріалів провадження.

Досліджені матеріали справи не свідчать про те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП, а саме злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Так відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII, на який посилається поліцейський під час складання протоколу серія ВАД №360081 від 19.04.2024 року - стаття 34 вказаного закону передбачає таке:

«Стаття 34. Поверхнева перевірка

1. Поверхнева перевірка як превентивний поліцейський захід є здійсненням візуального огляду особи, проведенням по поверхні вбрання особи рукою, спеціальним приладом або засобом, візуальним оглядом речі або транспортного засобу.

2. Поліцейський для здійснення поверхневої перевірки особи може зупиняти осіб та/або оглядати їх, якщо існує достатньо підстав вважати, що особа має при собі річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб.

3. Поверхнева перевірка здійснюється поліцейським відповідної статі. У невідкладних випадках поверхневу перевірку може здійснити будь-який поліцейський лише з використанням спеціального приладу або засобу.

4. Поліцейський може здійснювати поверхневу перевірку речі або транспортного засобу:

1) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться правопорушник або особа, свобода якої обмежується в незаконний спосіб;

2) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб;

3) якщо існує достатньо підстав вважати, що річ або транспортний засіб є знаряддям вчинення правопорушення та/або знаходиться в тому місці, де може бути скоєно кримінальне правопорушення, для запобігання якого необхідно провести поверхневу перевірку.

5. Поверхнева перевірка речі або транспортного засобу здійснюється шляхом візуального огляду речі та/або транспортного засобу або візуального огляду салону та багажника транспортного засобу. Поліцейський при здійсненні поверхневої перевірки має право вимагати відкрити кришку багажника та/або двері салону.

6. Під час поверхневої перевірки речі або транспортного засобу особа повинна самостійно показати поліцейському вміст особистих речей чи транспортного засобу.

7. При виявленні в ході поверхневої перевірки будь-яких слідів правопорушення поліцейський забезпечує їх схоронність та огляд відповідно до вимог статті 237 Кримінального процесуального кодексу України».

Так згідно із ст.237 КПК України визначено таке:

Стаття 237. Огляд

1. З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

2. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Огляд комп`ютерних даних проводиться слідчим, прокурором шляхом відображення у протоколі огляду інформації, яку вони містять, у формі, придатній для сприйняття їх змісту (за допомогою електронних засобів, фотозйомки, відеозапису, зйомки та/або відеозапису екрана тощо або у паперовій формі).

3. Для участі в огляді може бути запрошений потерпілий, підозрюваний, захисник, законний представник та інші учасники кримінального провадження. З метою одержання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань, слідчий, прокурор для участі в огляді може запросити спеціалістів.

4. Особи, у присутності яких здійснюється огляд, при проведенні цієї слідчої (розшукової) дії мають право робити заяви, що підлягають занесенню до протоколу огляду.

5. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

6. Слідчий, прокурор має право заборонити будь-якій особі залишити місце огляду до його закінчення та вчинювати будь-які дії, що заважають проведенню огляду. Невиконання цих вимог тягне за собою передбачену законом відповідальність.

7. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст.35 Закону України «Про Національну поліцію»:

«Стаття 35. Зупинення транспортного засобу

1. Поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі:

1) якщо водій порушив Правила дорожнього руху;

2) якщо є очевидні ознаки, що свідчать про технічну несправність транспортного засобу;

3) якщо є інформація, що свідчить про причетність водія або пасажирів транспортного засобу до вчинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення, або якщо є інформація, що свідчить про те, що транспортний засіб чи вантаж можуть бути об`єктом чи знаряддям учинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення;

4) якщо транспортний засіб перебуває в розшуку;

5) якщо необхідно здійснити опитування водія чи пасажирів про обставини вчинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення, свідками якого вони є або могли бути;

6) якщо необхідно залучити водія транспортного засобу до надання допомоги іншим учасникам дорожнього руху або поліцейським або як свідка під час оформлення протоколів про адміністративні правопорушення чи матеріалів дорожньо-транспортних пригод;

7) якщо уповноважений орган державної влади прийняв рішення про обмеження чи заборону руху;

8) якщо спосіб закріплення вантажу на транспортному засобі створює небезпеку для інших учасників дорожнього руху;

9) порушення порядку визначення і використання на транспортному засобі спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв;

10) якщо зупинка транспортного засобу, який зареєстрований в іншій країні, здійснюється з метою виявлення його передачі у володіння, користування або розпорядження особам, які не ввозили такий транспортний засіб на митну територію України або не поміщували в митний режим транзиту;

11) якщо є наявна інформація, яка свідчить про те, що водій або пасажир транспортного засобу є особою, яка самовільно залишила місце для утримання військовополонених.

2. Поліцейський зобов`язаний зупиняти транспортні засоби у разі:

1) якщо є інформація, що свідчить про порушення власником транспортного засобу митних правил, виявлені митними органами відповідно до Митного кодексу України, а саме: порушення строків тимчасового ввезення та/або переміщення в митному режимі транзиту іншого транспортного засобу особистого користування, використання такого транспортного засобу для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні, розкомплектування чи передачу у володіння, користування або розпорядження такого транспортного засобу особам, які не ввозили такий транспортний засіб на митну територію України або не поміщували в митний режим транзиту;

2) якщо є інформація, що свідчить про те, що транспортний засіб, який зареєстрований в іншій країні, не зареєстрований в Україні у встановлені законодавством строки чи перебуває на території України з порушенням строків тимчасового ввезення та/або переміщення в митному режимі транзиту, чи використовується для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні, чи переданий у володіння, користування або розпорядження особам, які не ввозили такий транспортний засіб на митну територію України або не поміщували в митний режим транзиту.

3. Поліцейський зобов`язаний поінформувати водія про конкретну причину зупинення ним транспортного засобу з детальним описом підстави зупинки, визначеної у цій статті».

Вказаний закон України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VIII не передбачає, що достатніми підставами для проведення поверхневого огляду транспортного засобу чи його зупинки є анонімні повідомлення про правопорушення, про які відсутні дані, що вони зареєстровані в поліції чи в ЄРДР.

Не передбачають такого й нормативні акти МВС.

Так Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08.02.2019 року №100 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», а саме п.13 Розділу ІІ визначено, що: «13. Анонімні заяви чи повідомлення, що містять відомості про кримінальне правопорушення чи іншу подію, які надійшли до органу (підрозділу) поліції, реєструються в ІКС ІПНП (журналі ЄО), службах діловодства органу (підрозділу) поліції та за дорученням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, передаються до структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції за відповідним напрямом діяльності для вжиття необхідних заходів. Поліцейський у разі встановлення в анонімних заявах чи повідомленнях відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, який вживає заходів у порядку, зазначеному в абзаці другому пункту 11 цього розділу».

Даних про реєстрацію анонімного повідомлення в ІКС ІПНП (журналі ЄО), службах діловодства органу (підрозділу) поліції, яке було підставою для зупинки авто поліція до протоколу не надала.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.04.2020 року №357 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» згідно із п.5 розділу УІІ: «5. При отриманні доповіді оперативного чергового про надходження анонімного повідомлення щодо загрози безпеці громадян, знищення (пошкодження) об`єктів власності або можливого вчинення терористичного акту начальник органу поліції, особа, яка виконує його обов`язки, або відповідальний від керівництва органу поліції (з урахуванням інформації, отриманої від підрозділів кіберполіції, карного розшуку, вибухотехнічної служби, інших підрозділів поліції) приймає рішення про порядок реагування (види, кількість нарядів, які потрібно направити на місце події, та необхідність проведення евакуаційних заходів)»

Згідно із п.7 розділу УІІІ цього наказу: «7. При отриманні від оперативного чергового інформації про надходження анонімного повідомлення щодо загрози безпеці громадян, знищення чи пошкодження об`єктів власності або можливого вчинення терористичного акту керівник чи відповідальний працівник підрозділів кіберполіції, карного розшуку, вибухотехнічної служби, інших підрозділів поліції зобов`язані організувати, у межах компетенції, перевірку повідомлення та негайно (до 30 хвилин) подати результати перевірки та всю наявну інформацію начальникові органу, особі, яка виконує його обов`язки, або відповідальному від керівництва органу поліції».

Оглянуте відео свідчить про те, що ОСОБА_1 не перешкоджав поверхневій перевірці авто, лише відмовився відкрити коробки, що вимагав поліцейський, проте поліцейський не вказав про це в протоколі.

Таким чином поліцейський фактично мав намір провести обшук авто, оскільки хотів оглянути коробки, що були в авто, оскільки поліцейський вказав, що впевнений, що в коробках є заборонені речі.

Так Постановою Верховного Суду від 09 травня 2023 року справа № 761/11704/18-к провадження № 51-1014км23 визначено таке: «Згідно ч. 1 ст. 30 Закону України «Про національну поліцію» поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та КПК України, на підставі та в порядку, визначених законом. У статті 31 даного Закону відображені види превентивних поліцейських заходів до яких відноситься і поверхнева перевірка і огляд. Відповідно до частин 1, 6, 7 ст. 34 Закону України «Про національну поліцію» поверхнева перевірка як превентивний поліцейський захід є здійсненням візуального огляду особи, проведенням по поверхні вбрання особи рукою, спеціальним приладом або засобом, візуальним оглядом речі або транспортного засобу. Також передбачено, що під час поверхневої перевірки речі або транспортного засобу особа повинна самостійно показати поліцейському вміст особистих речей чи транспортного засобу.

При виявленні в ході поверхневої перевірки будь-яких слідів правопорушення поліцейський забезпечує їх схоронність та огляд відповідно до вимог ст. 237 КПК України.

За змістом статей 214, 223, 237 КПК України огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, що проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть в ній участь, роз`яснюються їх права та обов`язки, передбачені КПК України, а також відповідальність, установлена законом. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 07 червня 2018 року в справі № 740/5066/15-к, підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Повертаючись до даних матеріалів провадження, слід відмітити, що в матеріалах провадження відсутні будь-які дані, які б стали підставою для проведення 15 лютого 2018 року огляду місця події, яке відбулося у період часу з 16:25 по 16:42. Натомість відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 263 КК України було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань лише о 19:49 цього дня і на підставі даних, отриманих під час слідчої дії.

Як зазначалось Верховним Судом у висловлених правових позиціях, що для розмежування проведеної слідчої дії, її оцінки, а також оцінки доказів, отриманих у результаті проведення слідчої (розшукової) дії, потрібно враховувати не назву документа, використану для оформлення процедури її проведення, а зміст та спосіб фактично вчинюваних уповноваженою особою дій, мети проведення слідчої дії.

У даному випадку, перевіркою вищевказаних доказів, слід констатувати, що проведений органами досудового розслідування 15 лютого 2018 року огляд фактично є обшуком, який згідно приписів ч. 2 ст. 234 КПК України здійснюється лише на підставі ухвали слідчого судді та після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 3 ст. 214 КПК України).

Таким чином, підсумовуючи викладене, колегія судів зазначає, що при проведенні вказаної слідчої дії: 1) були відсутні дані, які б були підставою для проведення огляду місця події (інформація в матеріалах справи про вчинення кримінального правопорушення, внесення відомостей про таке правопорушення до ЄРДР); 2) проведений поверхневий огляд був фактично обшуком, який повинен здійснюватися лише на підставі ухвали слідчого судді та після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Тому суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку, що протокол огляду місця події від 15 лютого 2018 року отриманий з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону і тому відповідно до вимог ч. 1 ст. 87 КПК України визнав його недопустимим доказом.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність скасування вироку та закриття кримінального провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК України».

Статтею 185 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Тобто протиправним діянням є саме злісна непокора, яка виражається у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну неповагу до осіб, які охороняють громадський порядок (п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів»).

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, та суспільні відносини у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадською формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Системний аналіз норм КУпАП з урахуванням позиці Верховного Суду України, висловленої в Узагальненні Практика розгляду судами справ про адміністративні правопорушення, що посягають на встановлений порядок управління (статті 185-185-2 КУпАП)» слідує, що дане правопорушення обов`язково передбачає наявність правомірної вимоги поліцейського, саме законної, адже його вимоги та розпорядження акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, - мають бути законодавчо обґрунтовані, зокрема, про перебування його при виконанні службових обов`язків мають свідчити установлена форма одягу, нагрудний знак, а також пред`явлене відповідне посвідчення, у зв`язку з чим у протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути і відображені, які саме законні вимоги були висунуті поліцейським, дані про те, що він знаходився при виконанні службових обов`язків та пред`явлення ним правопорушнику відповідного посвідчення, яке саме правопорушення законно вимагав припинити поліцейський, який поліцейський висував таку вимогу, його прізвище, ім`я та по-батькові, посада.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП, вказана інформація, яка не відповідає обставинам досліджуваного відеозапису, що наданий поліцією.

За такого, суд вважає, що протокол викликає обґрунтовані сумніви, які, відповідно до положень частини 3 статті 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП України, суд враховує, що ст.185 КУпАП передбачено відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків .

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, проявляється у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Аналіз вказаної правової норми дає підстави стверджувати те, що непокора повинна бути злісною. Злісність непокори проявляється у відмові від виконання наполегливих, неодноразових законних вимог чи розпоряджень поліцейського при виконання ним службових обов`язків, або відмова, яка виражена в зухвалій формі, що свідчити про явну зневагу до поліцейського.

Іншою обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, є законність розпорядження/вимоги поліцейського.

Суд вважає, що цією ознакою охоплюється обов`язок поліцейського проінформувати особу у доступний для неї спосіб про те, що указане розпорядження/вимога надходить саме від поліцейського, що вимагає від особи особливого ставлення до такого розпорядження/вимоги та необхідності його виконання. Розпорядження/вимога поліцейського повинні бути законними, тобто можливість поліцейського зробити таке розпорядження чи вимогу, що породжує в подальшому у особи обов`язок вчинити певні дії, утриматись від їх вчинення, усвідомити, передбачити та спрогнозувати свою подальшу поведінку повинна передбачатись Законом України «Про Національну поліцію» або іншими нормативними документами, що регламентують службову та професійну діяльність поліцейського. Таке розпорядження чи вимога повинні бути зрозумілі особі, обов`язок забезпечити зрозумілість цього розпорядження чи вимоги лежить на поліцейському.

Згідно із пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 червня 1992 року №8 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» визначено, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Також тлумачення поняття «злісна непокора» міститься у рішенні Конституційного суду України від 11.10.2011 року №10-рп/2011, п.4.1 якого передбачає, що слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Однак у даному випадку протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 вказаним вимогам не відповідає, оскільки наведена в ньому інформація не відповідає обставинам події, що зафіксована на камеру поліцейського.

Таким чином, матеріали провадження не містять достатніх і належних доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, тому провадження слід закрити через недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Керуючись ст.ст.185, 247, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар