Провадження № 3/537/213/2024
Справа № 537/5743/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.01.2024 суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Маханьков О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.44 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 371127 від 20.12.2023, 26.11.2023 близько 21 год. 23 хв. біля залізничного вокзалу ст. Кременчук за адресою: м. Кременчук, вул. Першотравнева, буд. 52 в гр. ОСОБА_1 було виявлено політеленовий згорток з речовиною зеленого кольору рослинного походження, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/117-23/18378-НЗПРАП від 29.11.2023 є канабісом вагою 0,467 грам, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 44 КУпАП.

05.01.2024 від законного представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 до суду надійшли пояснення, з яких вбачається, що в протоколі, по суті порушення, ОСОБА_1 зазначив, що незаконних дій не вчиняв та з протоколом не згоден. Як вбачається з матеріалів справи, наведеної норми права мій син не порушував, з висновками вказаними інспектором поліції в протоколі, щодо його вини не погодився, в своїх письмових поясненнях він виклав свої заперечення та зазначив про порушення його права на захист, вказав про відсутність вини у формі умислу у його діях. Отримавши сповіщення від оператора, що машина під`їжджає в район зупинки маршрутних автобусів, сполученням Кременчук Світловодськ, його син пішов в цьому напрямку та побачивши на підлозі яскравий непрозорий згорток жовтого кольору, розміром приблизно 1х1см., який його зацікавив, підняв та не розгортаючи поклав у кишеню, не встигнувши дійти до машини таксі був зупинений працівниками патрульної поліції. В подальшому, на вимогу працівників патрульної поліції, неповнолітній надав свій паспорт та достав з кишень всі речі. Після чого, працівник патрульної поліції повідомив, що викликає слідчо-оперативну групу (надалі - СОГ), оскільки він вважає, що у непрозорому згортку жовтого кольору знаходиться наркотична речовина «маріхуана». Очікуючи на прибуття СОГ, та усвідомлюючи, що неповнолітній знаходиться у розгубленому та вкрай схвильованому стані, працівники патрульної поліції продовжили спілкування з неповнолітнім та розповіли йому, щоб він не хвилювався, вмісту речовини у згортку буде не достатньо для кримінальної відповідальності, а він у суді понесе адміністративну відповідальність у вигляді штрафу 850 грн. Після цього, працівники патрульної поліції наказали неповнолітньому пройти з ними у приміщення залізничного вокзалу, для продовження очікування на прибуття СОГ. До прибуття СОГ, працівники патрульної поліції залучили двох чоловіків, які будуть понятими. Через деякий час прибув дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції, який переконавшись, що неповнолітньому є шістнадцять років та почувши від сина, що він прохає залучити для свого захисту адвоката, повідомив, що це зайва трата його часу на очікування прибуття для неповнолітнього адвоката. Взагалі не очікуючи на прибуття захисника, не забезпечивши залучення адвоката з системи надання безоплатної правничої допомоги, одразу повідомив, що він залучає двох понятих та наказав сину викласти з кишень всі речі на підвіконня. Дізнавач швидко склав протокол, вилучив жовтий згорток, дочекався щоб поняті поставили підписи та одразу повідомив сину, що він може бути вільним. В подальшому, керуючись протоколом від 26.11.2023р., яким було зафіксовано вилучення полімерного згортку жовтого кольору, дізнавач розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.11.2023р. № 0000419, постановою про призначення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів від 27.11.2023 року призначив експертизу, до проведення якої залучив експертів Полтавського НДКЦ МВС України. На виконання постанови дізнавача, судовим експертом Полтавського НДКЦ МВС України Кракотець С.І. складено висновок експерта від 29.11.2023р. № СЕ 19/117-23/18378-НЗПРАП. 06.12.2023 року дізнавач розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.11.2023р. № 0000419 виносить постанову про визнання речовим доказом, якою постановив кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.11.2023р. № 0000419 закрити у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 309 КК України. Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, 07.12.2023 року дізнавач знов закрив кримінальне провадження від 27.11.2023р. № 0000419 постановою про закриття кримінального провадження. Наявність двох постанов про закриття кримінального провадження з різними датами, не дає можливості встановити, якою саме датою, провадження було закрите. З наведеного вище вбачається, що: вина у формі умислу, у діях мого сина, відсутня; обставини правопорушення викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не конкретно, без належного формулювання складу адміністративного правопорушення не у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення, дізнавачем свідомо порушене право на захист; дізнавачем зібрано докази, які є недопустимими та не надано можливості особі, яка брала участь у проведенні процесуальної дії, на ознайомлення з протоколом та його підписанням. Як вбачається з матеріалів справи, особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, не дотримано вимоги ст. 256 КУпАП, згідно з якими у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення;прізвища, адреси свідків, якщо вони є; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі вини особи у його вчиненні, яка має бути підтверджена належними та допустимими доказами. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись єдиним та беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки оцінка наявних у справі доказів, як це передбачено положеннями ст. 252 КУпАП, повинна ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності. Разом з тим, матеріали справи не містять будь-яких фактичних даних на спростування доводів особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Зазначає, що ОСОБА_1 не вчиняв незаконних дій з виробництва, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах. В протоколі про адміністративне правопорушення Серія ВАД №371127 від 20.12.2023р. складеного відносно ОСОБА_1 не зазначена частина статті 44 КУпАП за якою кваліфіковані його дії, оскільки дана стаття має декілька частин. Таким чином, враховуючи те, що мій син не міг самовільно залишити місце події за власною волею, дії працівників поліції повинні були відбуватись з дотриманням вимог ст. 208 КПК України, з безумовним забезпеченням права на захист. Однак, працівниками поліції, які достовірно знали з самого початку затримання про те, що його син є неповнолітній, що підтверджено також, рапортом про отримання заяви СО за № 11599 від 26.11.2023 р. про реєстрацію події в якому зазначено дату його народження, поясненням сина від 20.12.2023 р. Також, відмова дізнавача у залученні захисника відбулась у присутності працівників патрульної поліції. 26 листопад 2023 р. дізнавач протиправно відмовив неповнолітньому ОСОБА_1 у залученні захисника адвоката, участь якого є обов`язковою, згідно п. 1 ч. 2 ст. 52 КПК України. Відмовивши у залученні адвоката, дізнавач за участі неповнолітнього ОСОБА_2 провів процесуальні дії з огляду місця події та склав протокол, яким зафіксував виявлення та вилучення полімерного згортку жовтого кольору з речовиною невідомого походження. Тим самим дізнавач вчинив істотне порушення права і основоположних свобод, зокрема, порушення права неповнолітньої особи на захист. У відповідності до 247, 283, 284 КУпАП, прошу провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності неповнолітнього ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення,передбаченого ст. 44 КУпАП.

В судовому засіданні законний представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 просив адміністративне провадження закрити, із підставі вказаних у поясненнях.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Розглянувши справу, дослідивши наявні у справі докази, суд встановив таке.

Відповідальність за ч. 1 ст. 44 КУпАП настає за незаконне виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Готуючись до розгляду справи про адміністративне правопорушення, зокрема, підлягають вирішенню питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясовувати питання: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Також при розгляді справ про адміністративні правопорушення необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у статтях 247, 280 КУпАП, а зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 цьогоКодексу. У ній, зокрема, потрібно наводити докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначати мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

У відповідності з ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 6 Європейської Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Як передбачено ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий розгляд справи та встановлення обґрунтованості будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

У практиці Європейського суду з людських прав існує тенденція поступової універсалізації понять «обвинувачення адміністративним проступком» та «обвинувачення, які мають ознаки злочину», залежно від ступеня суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини», «Отцюрк проти Німеччини», «Девеср проти Бельгії», «Адольф проти Австрії» та ін.).

Усталеною практикою Європейського суду з людських прав, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають належним чином бути викладені підстави, на яких вони ґрунтуються (рішення у справі «Морейра Феррейра проти Португалії (№ 2)» [ВП] (Moreira Ferreira v. Portugal (no. 2) [GC], заява № 19867/12, пункт 84, від 11 липня 2017 року). При розгляді питання справедливості кримінального провадження Суд встановлював, зокрема, що, ігноруючи конкретний, відповідний і важливий аргумент обвинуваченого, національні суди не виконують своїх зобов`язань за пунктом 1 статті 6 Конвенції (рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), заява № 42310/04, пункт 280, від 21 квітня 2011 року).

Право на справедливий судовий розгляд може вважатися ефективним, тільки якщо клопотання чи зауваження сторін дійсно «заслухані», тобто належним чином розглянуті судом (рішення у справі «Кармель Суліба проти Мальти» (Carmel Saliba v. Malta), заява № 24221/13, пункт 65, від 29 листопада 2016 року).

За змістом п. 42 рішення Європейського суду з прав людини «Бендерський проти України» від 15.11.2007 року зазначається, що право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені.

До протоколу серії ВАД № 371127 на обґрунтування провини обвинуваченого у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП ОСОБА_1 надано копії матеріалів закритого кримінального провадження.

Разом з тим, дослідивши вказані матеріали, суд дійшов до висновку, що вказані докази, ані окремо, ані в сукупності не свідчать на наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП.

Стаття 44 КУпАП включає в себе дві частини такого змісту: - частина 1 встановлює адміністративну відповідальність за порушення, частина 2 встановлює підстави звільнення від адміністративної відповідальності.

Диспозиція ч. 1 ст. 44 КУпАП передбачає відповідальність, зокрема, за незаконне виробництво, незаконне придбання, незаконне зберігання, незаконне перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах, що в свою чергу характеризує об`єктивну сторону даного правопорушення.

Під зберіганням розуміється фактичне володіння наркотичними засобами, психотропними речовинами, їх перебування у певному місці.

Без мети збуту означає, що в особи - власника наркотиків відсутній намір будь-яким засобом їх реалізувати (продати, подарувати, дати в борг, ввести ін`єкцію іншій особі та ін.).

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КУпАП особа, що добровільно здала наркотичні засоби або психотропні речовини, які були у неї в невеликих розмірах і які вона виробила, виготовила, придбала, зберігала, перевозила, пересилала без мети збуту, звільняється від адміністративної відповідальності за дії, передбачені цією статтею.

Разом із тим, протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо ОСОБА_1 вимогам ст.256 КУпАП не відповідає, оскільки в протоколі зазначено, що ОСОБА_1 допустив порушення ст. 44 КпАП України, а не зазначена відповідна частина статті 44 КУпАП, згідно з якою наступає адміністративна відповідальність за вчинені протиправні дії, так як вказана стаття містить не одну частину.

Також, згідно матеріалів справи встановлено, що вилучення наркотичної речовини було здійснено у вигляді огляду місця події, що, на думку суду, є недопустимим.

Суд вважає, що посадова особа, всупереч вимог закону, до внесення відомостей про вчинений ОСОБА_1 кримінального проступку, провів слідчу дію - його особистий обшук, під час якого в останнього вилучено згорток з речовиною, і для надання такій слідчій дії видимості законності дізнавач оформив її протоколом огляду місця події.

Частиною 1 ст. 237 КПК України передбачено, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, дізнавач проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Отже, проведення огляду чи обшуку особи під час проведення огляду місця події не передбачено і регулюється іншими нормами кримінально-процесуального законодавства.

Чинним КПК України однією із підстав обшуку особи передбачено затримання особи. Так, згідно з вимогами частин 1, 3, 4 ст.208 КПК України визначено, що уповноважена особа має право затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, якщо цю особу застали на місці вчинення злочину та може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223і ст. 236 цього Кодексу,

Однак, як встановлено в ході судового слідства, затримання ОСОБА_1 в порядку ст. 208 КПК України не проводилося.

Фактично провівши особистий обшук останнього у ході огляду місця події, дізнавач порушив вимоги кримінального процесуального закону, якими не передбачено можливості проведення такої слідчої дії до внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже обшук останнього був проведений із грубим порушенням нормКПК України.( Аналогічна правова позиція знайшла своє відображення у судовому рішенні Запорізького апеляційного суду у справі №334/6119/21).

Європейський суд з людських прав у своєму рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» наголошував, що вираз «відповідно до закону» значною мірою покладає на національне законодавство і державу обов`язок дотримання матеріальних і процесуальних норм.

У рішенні «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року Європейський суд зазначив, що докази, отримані в кримінальному провадженні з порушенням встановленого порядку, призводять до їх несправедливості в цілому, незалежно від доказової сили таких доказів і від того, чи мало їх використання вирішальне значення для засудження обвинуваченого судом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини щодо доктрини «плодів отруєного дерева» сформульованої у рішеннях «Балицький проти України», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» визнаються недопустимими не лише докази, які безпосередньо отримані внаслідок порушення, а також і докази, які не були б отримані, якби не були отримані перші.

Відсутність належного процесуального оформлення затримання ОСОБА_1 та вилучення в нього речовини, яке приховане результатами огляду місця події, суд вважає, що такий доказ був отриманий з істотним порушенням вимог закону, в зв`язку з чим, слід визнати протокол огляду та похідні докази недопустимими.

Щодо доказу у вигляді висновку експерта, суд вважає, що він є похідним доказом від недопустимих доказів, а тому не може братися до уваги при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Пояснення поліцейських про обставини події, що містяться у рапортах поліцейських, яких додано до протоколу, не є належними та допустимими доказами вчинення особою адміністративного правопорушення в розумінні ч. 1 ст. 251 КУпАП, оскільки їх джерелом є працівники органу, який у даній справі зобов`язаний збирати докази згідно положень ч. 2 ст. 251 КУпАП.

Окрім того, законні представники неповнолітнього під час вилучення речовини та захисник присутні не були, відсутні відео з нагрудних камер поліцейських щодо затримання та вилучення наркотичного засобу та роз`яснення неповнолітньому ОСОБА_1 його прав та обов`язків, у тому числі і передбачених ст. 63 Конституції України.

Також, не встановлено будь-яких можливих незацікавлених свідків можливого правопорушення і до протоколу не додано письмових пояснень свідків чи очевидців події, для підтвердження інформації, що наведена в протоколі, не надано доказів на підтвердження факту скоєння правопорушення, та будь-яких інших належних доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП.

Враховуючи викладене, оцінюючи докази, суд дійшов до висновку, докази в справі не свідчать, що в діях ОСОБА_1 є склад інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 288 КУпАП постанова про накладення адміністративного стягнення може бути скасована.

Передбачено ст. 293 КУпАП при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути прийнято рішення про скасування постанови і закриття справи.

Згідно п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247,283-284 КУпАП, суд,

постановив:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Маханьков О.В.