Справа № 129/939/24
Провадження по справі № 3/129/474/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.03.2024 року м. Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області О.В. Бондар, розглянув матеріали, які надійшли від Гайсинського районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

начальника відділу збуту КП «Гайсинводоканал»,

жителя АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності раніше не притягувався,

за ст. 173 КУпАП, -

установила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 10.03.2024 р., ОСОБА_1 10.03.2024 р. о 17-00 год. в м.Гайсині по вул. Б.Хмельницького та 3-тій провулок Б.Хмельницького перехрестя виражався в бік ОСОБА_2 словами брутальної та нецензурної лайки, погрожував їй фізичною розправою, чим принижував її честь та гідність, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, тобто за дрібне хуліганство, нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні вини не визнав, категорично заперечив факт вчинення дрібного хуліганства, а саме нецензурну лайку, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушували громадський порядок і спокій громадян, заперечив також те, що він 10.03.2024 р. о 17-00 год. в м.Гайсині по вул. Б.Хмельницького та 3-тій провулок Б.Хмельницького перехрестя виражався в бік ОСОБА_2 словами брутальної та нецензурної лайки, погрожував їй фізичною розправою, чим принижував її честь та гідність, навпаки, сама ОСОБА_2 до нього в присутності його малолітньої дитини виражалася нецензурними словами, ображала ухилянтом від військової служби, погрожувала, штовхала, йшла за ним до його садиби, де його дружина викликала працівників поліції.

Суддя, дослідивши письмові докази у справі, прийшла до такого висновку.

Положенням ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, який відповідно до ст.251 КУпАП є доказом у справі про адміністративне правопорушення, зазначається нормативний акт, який передбачає відповідальність за скоєнне адміністративне правопорушення.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 11.10.2021р. невідповідність суті викладеного в протоколі порушення кваліфікації дій особи, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_3 пошкодив майно іншої особи (москітну сітку), про вчинення дрібного хуліганства не зазначено, дії ОСОБА_3 посадова особа Гайсинського РУП ГУ НП в Вінницькій області кваліфікувала за ст.173 КУпАП; положеннями КУпАП не передбачено можливості судом перекваліфікації дій порушника при розгляді матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості. Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підтвердження викладених в протоколі обставин додані письмові пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які є членами сім`ї ОСОБА_2 , інших належних доказів, що ОСОБА_1 10.03.2024 р. о 17-00 год. в м.Гайсині по вул. Б.Хмельницького та 3-тій провулок Б.Хмельницького перехрестя виражався в бік ОСОБА_2 словами брутальної та нецензурної лайки, погрожував їй фізичною розправою, чим принижував її честь та гідність, - до протоколу не долучено, а ОСОБА_1 вини не визнає, його пояснення в судовому засіданні відповідають обставинам справи, викладеним в повідомленні ОСОБА_6 на службу 102.

При цьому, суд також виходить з вимог ст. 62 Конституції України та передбаченого у ній принципу презумпції невинуватості, згідно якого обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад передбаченого ст. 173 КУпАП правопорушення, яке має утворювати його склад у сукупності з іншими обставинами, інших доказів, які би стростували твердження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, матеріали справи не містять, то суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. 280, 283, 284 КУпАП, -

ухвалила:

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП через відсутність складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: