Справа 362/6919/23
Провадження 3/362/62/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.01.2024 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Хмельницької області, громадянина Росії, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 09.10.2023 о 16 год. 40 хв. за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що ОСОБА_3 його сусіди, їх ділянки були відділені сіткою, відповідно до визначених кадастрових меж земельних ділянок. Коли ж ОСОБА_3 вирішили ставити бетонний паркан, відступили від сусіда десь на 150 см, прямо до його паркану, що не дає йому можливості обслуговувати свою ділянку. Він вийшов на вулицю на нервах і почав сваритися з ними.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

З урахуванням вимог ст.ст. 245, 251, 280 КУпАП судом досліджено письмові матеріали, а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення, який складено у відповідності до вимог КУпАП, де зафіксовано обставини скоєного правопорушення, зазначено кваліфікацію дій ОСОБА_1 ;

- заява ОСОБА_2 до начальника Білоцерківського РУП ГУНП від 09.10.2023, з якої вбачається, що конфлікт виник тому, що він встановлює паркан на межі своєї ділянки, згідно її кадастрового номеру, підкріпленого схемою з висновку судового експерта та рішенням Апеляційного суду Київської області від 22.02.2017, а ОСОБА_1 заявляє, що частину паркану (приблизно 80 см) він встановлює на його території;

- рапорт поліцейського офіцера громади Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, з якого вбачається, що до працівників поліції звернувся ОСОБА_2 з метою інформування та фіксації події, свідками якої були ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ;

- копію Державного акта;

- копію рішення Апеляційного суду Київської області від 22.02.2017 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12.07.2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками;

- висновок експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи № 11/15.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Разом з тим, судом достовірно встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склались неприязні особисті відносини через побутовий конфлікт, який відбувався не у громадському місці, а на вулиці біля житлового будинку, тоді як громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу (зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони).

В рапорті працівником поліції вказано, що при даній події були присутні свідки, однак чи було порушено їх порядок та спокій не вказано (докази про це відсутні у матеріалах справи).

Згідно зі ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Враховуючи вкладене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_1 , тому провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.