ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Гонтар Д.О., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли з Відділення поліції № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 17.12.2023 близько 19:45 год. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство відносно своєї тещі, яке виражалося в ляпасах та висловлюванні грубою нецензурною лайкою.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме:вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психологічному здоров`ю потерпілого.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомленийналежним чином, що підтверджується довідкою про отримання судової повістки за допомогою sms-повідомлення, розміщенням оголошення на офіційному веб-сайті Судова влада; про причини неявки суд не повідомив. Жодних пояснень чи клопотань до суду не подав, у зв`язку з чим, суддя вважає за можливе розглянути справу у його відсутність на підставі наявних в матеріалах справи доказах.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без виправних зволікань) судового захисту.

В понятті «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, повідки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушення ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 року та «Трух проти України», заява № 50966/99 від 14.10.2003 року).

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить його підпис, отже, останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього. Проте, зловживаючи своїми правами ОСОБА_1 не вжив належних заходів, щоб дізнатися про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавав.

З огляду на викладене судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 до суду, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду адміністративної справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього.

Крім того, відсутність правопорушника під час розгляду адміністративних матеріалів за жодних обставин не може виступати як засіб уникнення адміністративної відповідальності особи, яка вчинила правопорушення, оскільки це буде означати безкарність такої поведінки.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджена наступними дослідженими в судовому засіданні доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 978125 від 17.12.2023 року відносно ОСОБА_1 , у якому викладено обставини вчиненого адміністративного правопорушення;

-поясненнями ОСОБА_2 від 17.12.2023;

-заявою ОСОБА_2 від 17.12.2023;

-копією паспорту ОСОБА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до положень ст. 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 173-2 КУпАП складом адміністративного правопорушення є вчинення насильства в сім`ї, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Спеціальним Законом, який визначає відповідні поняття, що застосовано у ст. 173-2 КУпАП, є Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року № 2229-VIII (далі Закон), відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 якого домашнє насильство діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що і постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Державна політика у сфері запобігання та протидії домашньому насильству спрямована на забезпечення комплексного інтегрованого підходу до подолання домашнього насильства, надання всебічної допомоги постраждалим особам та утвердження ненасильницького характеру приватних стосунків (ч. 1 ст. 5 Закону).

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи характер правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, вважаю за необхідне визнати його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та застосувати відносно нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (170 грн).

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», вважаю стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 605,60 гривень судового збору.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 40-1, ч.2 ст.173-2, 279, 280, 283 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, призначити йомуадміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

(Номер рахунку(IBAN): UA0021451, ОдержувачГУК у Херсонській обл./Херсонській ра-он 21081100; Код отримувача(код заЄДРПОУ) 37959517; Банк отримувач Казначейство України (ЕАП); Код класифікації доходів бюджету: 21081100)

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

(Отримувач коштів : ГУК у м. Києві/м .Київ/22030106; Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106)

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя: Д.О. Гонтар