Провадження № 3/361/829/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.01.2024 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Червонописький В.С., розглянувши адміністративні справи, що надійшла з Броварського районного управління поліції ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

16.11.2023 близько о 17 год. 30 хв. по АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 вчинила хуліганські дії, а саме: висловлювалась нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 з`явилась, свою провину не визнала та пояснила, що 16.11.2023 вона перебувала в черзі в приміщенні кабінету ЦНАП, де перебувала депутат ОСОБА_3 , мета візиту: оформлення соціальних пільг. Близько 17:30 год. в кабінет зайшли журналісти та ще один чоловік, очевидно що то був ОСОБА_2 , які намагались пройти без черги до депутата та отримати якісь пояснення. Конфлікту між чоловіком та ОСОБА_1 не було, але всі присутні були незадоволені, оскільки чекали своє черги в кабінеті ЦНАП.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом досліджено наступні матеріали адміністративних справ: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №582167 від 18.12.2023, копію заяви про притягнення до адміністративної відповідальності від 29.11.2023, пояснення ОСОБА_2 від 18.12.2023, пояснення ОСОБА_4 від 23.11.2023, пояснення ОСОБА_5 від 28.11.2023, DVD-диск.

В своїх письмових поясненнях від ОСОБА_2 пояснив, 16.11.2023 він знаходився в приміщення Калитянської селищної ради на першому поверсі, за адресою АДРЕСА_2 , в цей час до нього підійшла ОСОБА_1 та почала образливо чіплятись до нього, висловлюватись в його стороною нецензурними словами, після чого пішла в невідомому напрямку.

Згідно заяви про притягнення до адміністративної відповідальності від 29.11.2023, ОСОБА_2 зазначав, що 16.11.2023 він прийшов до селищної ради на сесію, яка мала розпочатись о 16 год. 30 хв., але у зв`язку з відсутністю кворуму сесія не починалась, всі чекали депутатів. ОСОБА_2 разом з журналістами та батьками спустився на перший поверх щоб запросити депутата ОСОБА_3 піднятись на сесію. Але соціальний працівник ОСОБА_1 почала виганяти ОСОБА_6 з приміщення, ображати та висловлюватись нецензурною лайкою, погрожувати фізичною розправою. Щодо нецензурної лайки ОСОБА_2 зазначив, що відносно нього вживались наступні нецензурні слова: «Де ти був?», «Де ти взявся», Откудова б….ь?».

У своїх поясненнях ОСОБА_4 зазначила, що 16.11.2023 вона прийшла до приміщення Калитянської селищної ради щоб бути присутньою на сесії депутатів. У зв`язку з відсутністю кворуму депутатів, вона спустилась на перший поверх в кабінет ЦНАП, де знаходилась депутат ОСОБА_3 , щоб запросити її на сесію. Приблизно о 17:30 год. в ході розмови між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 безперервно чіплялась до ОСОБА_2 , в розмові з ним висловлювалась нецензурно.

У своїх поясненнях ОСОБА_5 зазначила, що 16.11.2023 вона прийшла до приміщення Калитянської селищної ради щоб бути присутньою на сесії депутатів. Оскільки сесія не розпочалась, то вона спустилась на перший поверх до кабінету ЦНАП щоб запросити депутата ОСОБА_7 піднятись до сесійної зали. ОСОБА_5 стала свідком розмови між невідомою жінкою та ОСОБА_2 , яка образливо чіплялась до ОСОБА_2 та вживала в своїй розмові нецензурні слова. Даний конфлікт відбувався протягом 1 хв., після чого всі присутні вийшли з приміщення селищної ради.

Крім того, долучений до матеріалів справи DVD-диск не містить ніяких записів, письмові пояснення самої ОСОБА_1 поліцейським відібрані не були.

Суд, заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, не зазначено якими саме діями ОСОБА_1 порушувала громадський порядок і спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства, наслідком якого є відповідальність за ст. 173 КУпАП.

З письмових пояснень ОСОБА_5 та ОСОБА_4 вбачається, що 16.11.2023 року біля 17:30 год ОСОБА_1 вчинила словесну суперечку з ОСОБА_2 , яка тривала 1 хв., під час якої виражалась нецензурною лайкою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, зазначивши, що громадський порядок та спокій громадян не порушувала, суперечка виникла з приводу проходу без черги невідомих людей до депутата ОСОБА_3 .

В ході розгляду справи не встановлено обставин та не підтверджено належними та допустимими доказами, які б свідчили про умисні дії ОСОБА_1 направлені на вчинення дрібного хуліганства, а саме, порушити громадський порядок та спокій громадян.

Вказані факти свідчать про безпідставність та неправомірність складеного протоколу.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , провадженням закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення.

Суддя В.Червонописький