П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ікорська Є. С., розглянувши справу про порушення митних правил стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Литовської республіки, працюючого генеральним директором ПІІ «Амік Україна», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И Л А:

05.02.2023 через митний кордон України пункт пропуску «Ягодин - Дорогуск» митного поста «Ягодин» Волинської митниці з Литовської Республіки в Україну на адресу ПІДПРИЄМСТВА З ІНОЗЕМНИМИ ІНВЕСТИЦІЯМИ «АМІК Україна» (Україна, 04071, м. Київ, Подільський р-н, вул. Верхній Вал, буд. 68, ) (далі - ПІІ «Амік Україна») був переміщений товар «Газ нафтовий скраплений для автомобільного транспорту, клас А , LST EN 589:2018+A1:2022» загальною вагою 17,999 тонн, 33,607 тис. л при 15 градусах Цельсія, вартістю 8394,91 євро.

Зазначений товар був оформлений в Енергетичній митниці за митною декларацією: типу ІМ 40 ЕА від 06.02.2023 № 23UA69U7.

Переміщення товару через митний кордон України здійснено на підставі наступних документів: сертифіката якості від 31.01.2022 № 2-8991; рахунка-фактури від 03.02.2023 № KKLS-0002376; контракту від 29.03.2022 № 22/03-29DPS; додатку до контракту від 18.05.2022 № 1.

Відповідно до умов контракту від 29.03.2022 № 22/03-29DPS та додатку до контракту від 18.05.2022 № 1, укладеного між ПІІ «Амік Україна» в особі генерального директора ОСОБА_1 (ОСОБА_1), (Покупець) та литовським підприємством UAB «VIADA LT» (LT-14185, м. Вільнюс, Озаручі г. 1А, Авізенья. ЛИТВА) в особі генерального директора ОСОБА_2 (Продавець), Продавець зобов`язується поставити (продати) замовлений Товар на експорт в Україну Покупцеві протягом строку дії Договору, а Покупець зобов`язується прийняти замовлений товар, оплатити його та доставити у визначеному місці відповідно до умов, викладених в договорі. Контрактом від 29.03.2022 № 22/03-29DPS та додатком до контракту від 18.05.2022 № 1 визначено термін Товар - дизельне паливо; бензин, зріджений нафтовий газ. Конкретний тип/сорт палива для реалізації вказується в окремих додатках (Додаток) до цього Договору та/або зазначається в сертифікаті якості, що надається разом з товарно-транспортними документами. Походження продукції - Литва.

Відповідно до пункту 5.7 контракту від 29.03.2022 № 22/03-29DPS Продавець гарантує, що товар відповідає стандартам для відповідного товару Литовської Республіки, а якість товару підтверджується відповідним сертифікатом якості (паспортом якості), виданим виробником, що надається в документах на поставку.

Згідно з відомостями, зазначеними в наданих до митних органів документах, на митну територію України ввезено товар «Газ нафтовий скраплений для автомобільного транспорту, клас А, LST EN 589:2018+A1:2022» походженням з Литовської Республіки.

З метою підтвердження якості товару, відповідності його стандарту LST EN 589:2018+A1:2022 та якісних показників (фізико-хімічних властивостей) - компанією UAB «VIADA LT» на цю партію товару, що поставлявся на адресу ПІІ «Амік Україна», було видано сертифікат (паспорт) якості від 31.01.2022 № 2-8991. В зазначеному сертифікаті (паспорті) якості є інформація, що характеристики (якісні показники та фізико-хімічні властивості) товару зазначено в ньому на підставі сертифіката якості № 162500 «Orlen Lietuva».

Враховуючи те, що компанія UAB «VIADA LT» не є виробником товару, інформація про якісні показники (фізико-хімічні властивості) та відповідність товару вимогам (стандарту) LST EN 589:2018+A1:2022, зазначена в виданому нею сертифікаті якості від 31.01.2022 № 2-8991, використана з сертифікату якості №162500 виданого безпосередньо підприємством виробником Public Company «Orlen Lietuva» (Литва).

Відповідно до вимог ст. 198 Митного кодексу України митному органу в пункті пропуску через державний кордон України згідно із статтею 335 цього Кодексу подаються документи, що містять відомості про товари, достатні для їх ідентифікації.

Нормами ст. 335 Митного кодексу України встановлено, що під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають митному органу в паперовій або електронній формі документи та відомості зокрема, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних заходів. Незалежно від виду транспорту, яким здійснюється переміщення товарів, під час прибуття товарів у пункт пропуску через державний кордон України надаються документи (відомості) або їх реквізити, у тому числі засобами інформаційних технологій (або у вигляді електронного документа), які підтверджують дотримання заборон та/або обмежень згідно із законами України.

Постановами Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1147 «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з Російської Федерації» та від 09.04.2022 №426 «Про застосування заборони ввезення товарів з Російської Федерації» заборонено ввезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації.

З метою дотримання вищезазначених заборон та обмежень, посадовими особами ПІІ «Амік Україна» під час переміщення товару через митний кордон України до митних органів, з метою підтвердження відомостей про фізико-хімічні показники товару, відповідності нафтопродукту стандарту LST EN 589:2018+A1:2022 і його ідентифікації, надано документ про якість, а саме сертифікат (паспорт) якості від 31.01.2022 № 2-8991, які складені на підставі сертифіката заводу виробника - «Orlen Lietuva» № 162500.

Також з метою підтвердження виробництва зазначеного товару в Литовській Республіці до митних органів України надано декларації про походження товару (заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару, а саме: рахунок-фактура від 03.02.2023 №KKLS-0002376, в якому зазначено, що країна походження товару - Литва.

01 березня 2023 року листом № 20/20-01-01/7.6/211 Держмитслужба проінформувала Енергетичну митницю щодо використання суб`єктами ЗЕД з метою приховування походження нафтопродуктів, зокрема вироблених в російській федерації, підроблених сертифікатів якості, виданих публічною компанією «Orlen Lietuva».

З метою перевірки даної інформації Енергетичною митницею, в тому числі дійсності сертифікату якості виробника № 162500, на адресу представництва «Орлен Летува» в Україні направлені відповідні запити (листи від 21.03.2023 № 7.6-1/7.6-20.3/13/928 та від 09.06.2023 № 7.6-3/7.6-20.3/12/2296).Відповідно до отриманої від представництва АТ «Орлен Летува» в Україні та від Public Company «Orlen Lietuva» інформації (листи від 20.04.2023 № 63, від 28.04.2023 № 64, від 29.06.2023 № D2(115-9)-1451 та від 16.10.2023р.№ D2(12.11-9)-2356), сертифікат якості №161042 литовським підприємством «Orlen Lietuva» не видавався (відомості про сертифікат якості з таким номерами у підприємства відсутні).

Покупці, які об`єднують різні продукти на своїх терміналах і згодом продають ці продукти третім особам, зобов`язані надати власні сертифікати якості та не мають права використовувати сертифікати, видані Компанією. Така поведінка порушує правові норми Литовської Республіки.

Отже, з метою дотримання встановлених законодавством України з питань митної справи заборон та обмежень, ідентифікації товару при його переміщенні через митний кордон України митним органам ПІІ «Амік Україна» було надано документи, а саме сертифікат якості від 03.02.2023 № KKLS-0002376, що містить відомості про фізико-хімічні показники вказані на підставі сертифікату виробника товару № 162500, факт видачі якого, виробником «Orlen Lietuva» не підтверджено.

Тобто посадовими особами ТОВ ПІІ «Амік Україна» вчинено дії спрямовані на переміщення через митний кордон України товару «Газ нафтовий скраплений для автомобільного транспорту, клас А , LST EN 589:2018+A1:2022» загальною вагою 17,999 тонн, 33,607 тис. л при 15 градусах Цельсія, вартістю 8 394,91 Євро (337 243,68 грн. по курсу НБУ на день перетину митного кордону України) з приховуванням від митного контролю шляхом надання до митного органу, як підстави для переміщення документів, одержаних незаконним шляхом, а саме сертифікат (паспорт) якості від 31.01.2022 № 2-8991, який складений на підставі сертифіката заводу виробника - «Orlen Lietuva» №162500.

Відповідно до частини другої ст. 459 Митного кодексу України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно з даними картки обліку особи, яка здійснює операції з товарами, керівником ПІІ «Амік Україна» є громадянин Литви ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ). Відповідно до ст. 65 Господарського кодексу України керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і вирішує питання діяльності підприємства.

Згідно з інформацією, розміщеною в АСМО «Інспектор» ПІК «Провадження в справах про ПМП» Держмитслужби, встановлено, що ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, відповідальність за які передбачена ст. ст. 482, 483 Митного кодексу України, не притягувалася.

Таким чином, директором ПІІ «Амік Україна» ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), вчинено порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, а саме переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, одержаних незаконним шляхом.

Від захисника ОСОБА_1 - адвоката Токменка В. В. надійшли письмові пояснення, за змістом яких просив провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Вважає, що матеріали провадження в адміністративній справі не містять жодного документу (доказу), який підтверджує написання АТ «Орлен Ліетува» листів саме щодо невидачі ним сертифікату № 161042. Посилання на листи АТ «Орлен Ліетува» та представництва в Україні в протоколі, а також копії листів, наявні в матеріалах провадження, не містять інформації щодо невидачі ним сертифікату № 161042. Крім того, враховуючи відповідь АТ «Орлен Ліетува» на запит митних органів, схоже, що перед ним ставилося питання про експорт ним з Литовської республіки нафтопродуктів з конкретними номерами сертифікатів (паспортів) якості. АТ «Орлен Ліетува» зазначило, що не експортувало нафтопродукти з такими сертифікатами (паспортами) якості, оскільки вони були поставлені на внутрішньому ринку Литви. Більш того, для підтвердження видачі конкретного сертифікату (паспорту) якості Підприємство з іноземними інвестиціями «Амік Україна» звернулось до АТ «Орлен Ліетува». У своєму листі від 29 лютого 2024 року № D2(12.11-9)-0390 АТ «Орлен Ліетува» підтвердило видачу кожного конкретного сертифікату (паспорту) якості та надало копії кожного документу. Також ПІІ «Амік Україна» отримало пояснення від компанії ЗАТ «ОКСЕТА» (Литовська республіка) щодо порядку перевантаження нафтопродуктів. ЗАТ «ОКСЕТА» є зберігачем нафтопродуктів для АТ «Орлен Ліетува» та інших компаній. Даним листом компанія пояснює механізм видачі сертифікатів (паспортів) якості та підтверджує, що отримані ПІІ «Амік Україна» нафтопродукти були виробництва АТ «Орлен Ліетува». Крім того, адвокат Токменко В. В. вважає, що відсутні обов`язкові складові адміністративного правопорушення. Безпосереднім об`єктом посягання при вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 483 МК України, є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України. Об`єктивною стороною даного правопорушення є безпосередньо переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України, тобто, розуміється активна поведінка (вчинок) особи. Переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон різними шляхами, зокрема, шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення товарів, документів, одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві відомості. Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, передбачає наявність прямого умислу, тобто винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України. Таким чином, правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, може бути вчинено лише умисно, коли особа знає, що документи, які вона надає митному органу як підставу для переміщення товару є підробленими чи одержані незаконним шляхом або містять неправдиві дані, але бажає таким чином незаконно перемістити товар. Згідно зі статтею 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала настання цих наслідків. Суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил, як це передбачено ч. 2 ст. 459 Митного кодексу України, можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 1б-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств. Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення - сукупності юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене протиправне діяння як конкретне адміністративне правопорушення. А відтак, при складанні протоколу про порушення митних правил враховуються ознаки складу правопорушення, які мають узгоджуватись з диспозицією статті, до відповідальності за якою притягується особа. У іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності. Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» №8 від 03.06.2005 підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів. Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку. В протоколі про порушення митних правил митний орган визначив, що в діях керівника ПІІ «Амік Україна» ОСОБА_1 наявні ознаки порушення митних правил, а саме переміщення або дії спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України товару з приховуванням від митного контролю шляхом надання митному органу, як підстави для переміщення документів, одержаних незаконним шляхом. Однак, ні протоколи, ні інші матеріали справи не містить деталізації та розкриття поняття «документів, одержаних незаконним шляхом». Чинним митним законодавством України не встановлено обов`язку здійснювати перевірку достовірності відомостей, зазначених у товаросупровідних документах, зокрема і сертифіката якості, який не викликав сумнівів ні у Підприємства, ні у митного брокера, оскільки мав відповідні показники властивостей щодо класифікації товару.

Представник митного органу Герега К. М. надіслала на адресу суду заперечення на пояснення адвоката Токменка В. В., у яких спростувала таке та просила визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України. Щодо твердження адвоката, що Генеральний директор Підприємства не здійснює безпосереднє оформлення та подання документів до митних органів України, то зазначене адвокатом не відповідає дійсності у зв`язку з наступним. Відповідно до пункту 28 статті 4 Митного кодексу України, митні правила - встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем, або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом та іншими законами України. Порядок переміщення та митне оформлення базується на додержанні учасника ЗЕД вимог законодавства про обов`язкове декларування, тобто у подання відомостей (документів) митним органам про всі товари, що переміщується через митний кордон України. Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 927 «Про затвердження Технічного регламенту щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив», встановлено вимоги до автомобільних бензинів, що виробляються, вводяться в обіг та реалізуються на території України з метою захисту життя та здоров`я людини, тварин, рослин, національної безпеки, охорони навколишнього середовища та природних ресурсів. Також, зазначеною Постановою визначено, що імпортер - це будь-яка фізична чи юридична особа, яка є резидентом України і вводить в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої держави та несе відповідальність за її відповідність вимогам цього Технічного регламенту, а обіг палива на ринку це є переміщення (транспортування) палива від виробника (імпортера, постачальника) до споживача або будь-які дії, пов`язані з транспортуванням, зберіганням, продажем. ПІІ «Амік Україна», який є імпортером бензину на митну територію України та пред`являє документи митним органам, повинен додержуватись вимог законодавства, виконувати митні правила України. Контракт від 29.03.2022 № 22/03-29DPS укладений між ПІІ «Амік Україна» в особі генерального директора ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) (Покупець) та литовським підприємством UAB «VIADA LT» (LT-14185, м. Вільнюс, Озаручі г. 1А, Авізенья. ЛИТВА) в особі генерального директора ОСОБА_2 (Продавець). Відповідно до п.43 ст. 4 МК України посадовими особами підприємств є керівники та інші працівники підприємств (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов`язків відповідають за додержання такими підприємствами вимог, встановлених цим Кодексом, законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України, укладеними в установленому порядку. Директор ПІІ «АМІК Україна» ОСОБА_1 відповідно до ст. 65 Господарського кодексу України як керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і вирішує питання діяльності підприємства. Саме директором ПІІ «АМІК Україна» ОСОБА_1 вчинено порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, а саме переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, одержаних незаконним шляхом, а тому саме ОСОБА_1 є суб`єктом даного правопорушення та підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил. Щодо посилання адвоката Токменка В. В. на те, що відсутні обов`язкові складові адміністративного правопорушення, то відповідно до п. 6 Пленуму № 8 незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані. Підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів. Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку. Так, відповідно до абзацу 1 постанови Пленуму особи, що вчиняють контрабанду та порушують митні правила, посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів і транспортних засобів через митний кордон України, внаслідок чого завдають шкоду економіці держави, її культурній спадщині, здоров`ю населення та громадській безпеці, сприяють розширенню тіньового сектора економіки. Варто зазначити наступне, Постановами Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1147 «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з російської федерації» та від 09.04.2022 № 426 «Про застосування заборони ввезення товарів з російської федерації» заборонено ввезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації. Відповідно до положень пункту 8 розділу «Вимоги щодо обігу палива на ринку» Технічного регламенту щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 927 (далі Технічний регламент), «кожна партія палива, що вводиться в обіг або перебуває в обігу, повинна мати документ про якість (паспорт якості) палива». Пунктом 5 Технічного регламенту до припинення або скасування воєнного стану в Україні та протягом наступних 90 календарних днів передбачено введення в обіг палив, які ввозяться на митну територію України з держав - членів ЄС та інших держав (крім палива походженням з російської федерації та республіки білорусь та/або палива, власниками якого є юридичні особи, які зареєстровані на території російської федерації та республіки білорусь, або кінцевими бенефіціарами яких є російська федерація та республіка білорусь, фізичні та юридичні особи, стосовно яких застосовано спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до Закону України «Про санкції»), на підставі документа, що підтверджує відповідність нафтопродуктів вимогам цього Технічного регламенту, виданого іноземним суб`єктом господарювання або органом з оцінки відповідності мовою оригіналу, що підтверджує відповідність нафтопродуктів стандартам EN 228 (автомобільні бензини) і EN 590 (паливо дизельне) або їх аналогів. Згідно з відомостями, зазначеними в наданих до митних органів документах, на митну територію України ввезено товар «Бензин походженням з Литовської Республіки. З метою підтвердження якості товару, відповідності його стандарту LST EN 228:2012+А1:2017 та якісних показників (фізико-хімічних властивостей) - компанією UAB «VIADA LT» на кожну партію товару, що поставлявся на адресу ПІІ «Амік Україна» були видані сертифікати (паспорти) якості. У сертифікатах (паспортах) якості є інформація, що характеристики (якісні показники та фізико-хімічні властивості) товару зазначено в них на підставі сертифіката якості №161042 «Orlen Lietuva». Енергетичною митницею під час фіксування правопорушення та у подальшому під час здійснення провадження у цій справі було встановлено саме наявність порушення митних правил у діях директора ПІІ «АМІК Україна» ОСОБА_1 та його вину. Відповідно до ч.1. ст. 483 Митного кодексу України переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю: тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших; або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом; або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості. Відповідно до поданих документів під час переміщення товару та у подальшому до митної декларації до митного оформлення: продавець товару - UAB «VIADA LT» (Литва); одержувач товару - ПІІ «Амік Україна» - Україна; виробник товару - Public Company «ORLEN Lietuva» - Литва. У графі 34 (країна походження) МД зазначено країну походження товару - Литва. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 36 МК України, країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. Відповідно до 1, 6 ст. 43 МК України, документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару. «Orlen Lietuva» є виробником даного дизельного палива, місцезнаходження якого є Литовська Республіка. У рахунках-фактурах зазначено країну походження товару - Литва. Тому єдиним підтвердженням країни походження цього дизельного палива є 2 документи: сертифікат якості та інвойс (виданий на основі сертифікату якості). Відповідно до листа Public Company «Orlen Lietuva» від 29.06.2023 № D2(115-9)-1451, сертифікат якості литовським підприємством «Orlen Lietuva» не видавався (відомості про сертифікат якості з таким номером у підприємства відсутні). Продавець товару не є виробником товару. Оскільки Public Company «Orlen Lietuva» не підтверджено видачу сертифікату якості, то і країна походження не підтверджена. З вказаного вище можна констатувати той факт, що директор ПІІ «АМІК Україна» ОСОБА_1 чітко розумів та усвідомлював характер протиправної дії (надання митному органу сертифікатів (паспорта) якості, ввів в обіг бензин невідомого походження та з невідомими фізико-хімічними характеристиками, на підставі документу, одержаного незаконним шляхом, та свідомо припускав настання шкідливих наслідків (складання протоколу про ПМП, завдання шкоди населенню, держави. Вказані дії ОСОБА_1 характеризується умисною формою вини.

У судовому засіданні захисники ОСОБА_1 - адвокати Токменко В. В. та Антощук Л. П. наполягали на закритті провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил з підстав, указаних у письмових поясненнях.

У судові засідання ОСОБА_1 не з`явився, відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи.

За клопотанням захисника, яке задоволено суддею, свідок у судове засідання для дачі пояснень не прибув.

Також у судовому засіданні представники митного органу Герега К. М. та Холодкова О. С. просили визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 337 243,68 гривень із конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил. Відповідно до ч. 2 ст. 541 МКУ у разі застосування конфіскації просили зазначити про стягнення вартості цих товарів.

Вислухавши пояснення представників Енергетичної митниці, доводи захисників, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суддя дійшла такого висновку.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про порушення митних правил № 0464/90300/23 додано копії таких документів: листа №7.6-20-1/7.6-20.1/13/497 від 27.11.2023 про направлення протоколу №0464/90300/23 з копією доказу направлення, декларації №23UA69U7 від 06.02.2023, копії ЕА №UA903220/2023/2869 від 06.02.2023, витягу з АСМО «Інспектор» «Курс валют станом на 05.02.2023», рахунку-фактури (Інвойс) № KKLS-0002376, CMR №KKLV0027262, сертифікату UAB «VIADA LT», договору №22/03-29DPS від 29.03.2022, додатку №1 до договору №22/03-29DPS від 29.03.2022, листа Держмитслужби № 20/20-01-01/7.6/211 від 01.03.2023 з додатком, листа Держмитслужби № 7.6-1/7.6-20.3/13/928 від 21.03.2023, листа Держмитслужби № 7.6-1/7.6-20.3/13/2296 від 09.06.2023 з додатком, листа ORLEN №63 від 20.04.2023, листа ORLEN №64 від 28.04.2023, листа ORLEN №D2(11/5-9)-1451 від 29.06.2023, запрошення № 7.6-3/7.6-20.1/13/2389 від 14.06.2023, листа вх. №3850/13 від 28.06.2023 з додатками, запрошення № 7.6-3/7.6-20.1/13/2388 від 14.06.2023, листа вх. №3808/13 від 27.06.2023 з додатками, службового листа №7.6-20/812 від 27.11.2023.

З огляду на докази, додані до протоколу про порушення митних правил, доводи захисників є безпідставними.

Відповідно до вимог ст. 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. У даному випадку - за місцем знаходження Енергетичної митниці.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Згідно зі ст. ст. 10, 11 КУпАП правопорушення визнається вчиненим: 1) умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, 2) з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 03 червня 2005 року «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Оскільки відповідь від митних органів Латвійської Республіки надійшла до Енергетичної митниці 03.07.2023, що свідчить про момент фактичного виявлення правопорушення, а протокол про порушення митних правил надійшов до суду 07.12.2023, тобто у 6-місячний строк з моменту виявлення правопорушення, то слід вважати, що строк накладення адміністративного стягнення не сплив.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про правопорушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши та вивчивши документи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, слід дійти висновку, що директором ПІІ «Амік Україна» ОСОБА_1 було здійснено переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, одержаних незаконним шляхом.

Провадження у справах про порушення митних правил згідно зі ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суддя бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Водночас, частиною 3 статті 3 Митного кодексу України передбачено, що норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом, як правопорушення.

На момент вчинення правопорушення санкція статті 483 МК України передбачала накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

У той же час на момент прийняття рішення у цій справі набули чинності зміни до санкції ст. 483 МК України, яка наразі передбачає накладення штрафу в розмірі від 50 до 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, або з конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю.

У даному випадку слід враховувати практику ЄСПЛ щодо співмірності покарання, застосованого до особи, що передбачає обов`язкове застосування штрафу та конфіскація товару, як санкції за порушення митних правил, встановлених ст. 483 Митного кодексу («Краєва проти України» (заява №72858/13)).

Так, ЄСПЛ у вказаній справі зазначив, що у питанні встановлення критерію справедливого балансу між інтересами суспільства та правами людини, високі судді не сприйняли аргументів представника України. Вони зазначили, що національний суд лише формально послався на характер правопорушення, дав інформацію про заявницю та її фінансове становище. Проте у тексті рішення не було дано оцінку обставинам поведінки особи, зв`язку між поведінкою та правопорушенням. І оскільки обсяг перевірки був надмірно вузьким, критерій справедливого балансу не дотримано. Крім того, згідно зі ст. 483 Митного кодексу штраф у розмірі вартості товару та конфіскація товару були обов`язковими санкціями. Відсутність дискреції для судів не залишала можливості враховувати індивідуальні обставини. Це позбавляє сенсу будь-яку оцінку. ЄСПЛ раніше зазначав, що подібна жорстка система не здатна забезпечити необхідний справедливий баланс між спільним інтересом та захистом права власності окремо взятої особи. З огляду на це ЄСПЛ дійшов висновку, що в даній справі мало місце неспіврозмірне втручання у майнові права заявника. Тому ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції була порушена.

Означену позицію висловив і Конституційний Суд України у рішенні від 05.07.2023 року № 5-р(II)/2023.

Окрім того, у рішенні ЄСПЛ від 06.11.2008 року у справі «Ісмаїлов проти Росії» встановлено, що згідно з принципом верховенства права, який закріплений в усіх статтях Конвенції, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам. У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями МК України як обов`язкове.

Відповідно до ч. 1 ст. 465 МК України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави.

Проте у даному випадку конфіскація товарів, безпосередніх предметів вчинення адміністративного правопорушення, не може бути застосована, оскільки відсутня інформація щодо збереження таких товарів на момент розгляду справи, а тому саме накладення штрафу забезпечить той справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, який з урахуванням практики ЄСПЛ буде достатнім заходом впливу за вчинене порушення.

Згідно з протоколом про порушення митних правил № 0464/90300/23 вартість товару «Газ нафтовий скраплений для автомобільного транспорту, клас А, LST EN 589:2018+A1:2022» загальною вагою 17,999 тонн, 33,607 тис. л при 15 градусах Цельсія, становить 8394,91 євро.

Відповідно до ст. 3-1 МК України для цілей здійснення митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується офіційний курс валюти України до іноземної валюти, встановлений Національним банком України, що діє на 0 годин дня подання митної декларації, або дня здійснення митних формальностей, якщо вони здійснюються без подання митної декларації.

Як вбачається з декларації від 05.02.2023 та документу контролю доставки до неї, перетин кордону припадає на 05.02.2023. Офіційний курс валюти України до іноземної валюти станом на 05.02.2023 становив 40,1724 гривні за 1 євро.

З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, вважаю за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків вартості товарів, що складає 168 621 гривню 84 копійки.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні обставини справи в їх сукупності, приходжу до переконання, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, а тому останній підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил.

Керуючись ст. ст. 465, 483, 527, 529 МК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, та накласти штраф у розмірі 50 відсотків товару у розмірі 168 621 гривню 84 копійки.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 605 гривень 60 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Єлізавета ІКОРСЬКА