Код суду 233 № 233/1213/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року м.Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Кожевник О.А., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Різниківка, Артемівського району, громадянина України, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАД 367939 від 24 лютого 2024 року та ВАД 368582 від 24 лютого 2024 року о 17 год. 24 хв. 24 лютого 2024 року ОСОБА_1 знаходячись за місцем проживання: АДРЕСА_2 вчинив стосовно своєї дружини ОСОБА_2 та неповнолітнього сина ОСОБА_3 насильство в сім`ї, а саме у вищевказаний час ОСОБА_1 висловлювався грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 у присутності неповнолітнього сина ОСОБА_3 внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю неповнолітнього ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Таким чином ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судовому засіданні 11 березня 2024 року ОСОБА_1 провину не визнав, зазначив, що поліцейські не правильно оцінили ситуацію яка склалась. Сімейний конфлікт спровокувала дружина, а дитина в цей час перебувала в інший кімнаті, тому свідком цієї ситуації не була. Тривав конфлікт не більше 5 хв. Дружина хотіла йти до подруги але Нікіта не хотів з нею йти. На фоні цього дружина вирішила помститись і вирішила піти з квартири, викликати поліцію. Додав, що не виганяв дружину. Повідомив, що остання разом з сином проживає в м. Камянське, він надсилає кошти на їх утримання.

Судом вживались заходи щодо виклику в судове засідання потерпілих ОСОБА_2 та її неповнолітнього сина, проте останні надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, ОСОБА_2 повідомила суд про те, що провину визнає.

ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 28.03.2024 не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином телефонограмою, про причини неявки в судове засідання суду не повідомив; клопотань про відкладення розгляду справи або про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції не надав.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 , достовірно знаючі про те, що стосовно нього здійснюється провадження про притягнення його до адміністративної відповідальності, свідомо ухилився від участі у цьому провадженні, не вживав заходів для реалізації своїх передбачених законом прав та обов`язків як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, умисно ухилився від явки до суду, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи суддею встановлено наступне.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Положеннями статей 251, 252 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконання, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні обставин справи у їх сукупності, керуючись законом, правосвідомістю.

Зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності даного виду судочинства, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Судовий розгляд повинен провадитися в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення.

В судовому засіданні досліджено:

- інформацію, що міститься в протоколах про адміністративні правопорушення серії ВАД 367939 від 24 лютого 2024 року та ВАД 368582 від 24 лютого 2024 року;

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке що готується) від 24 лютого 2024 року відповідно до якого ОСОБА_2 просить вжити заходи щодо її чоловіка ОСОБА_1 який 24 лютого 2024 року вчинив стосовно неї домашнє насильство;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 24 лютого 2024 року відповідно до яких остання пояснила, що 24 лютого 2024 року між нею та чоловіком ОСОБА_1 виник словесний конфлікт через те, що 25 лютого 2024 року вона збиралась поїхати з м. Костянтинівка, а чоловік був проти. Під час конфлікту чоловік висловлювався на її адресу нецензурною лайкою та вигнав з квартири в під`їзд. Після чого вона викликала поліцію. Під час сварки був присутній їх неповнолітній син;

- копію термінового заборонного припису стосовно кривдника ОСОБА_1 від 24 лютого 2024 року, потерпіла особа ОСОБА_2 ;

- копію форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства відповідно до якої рівень ймовірності вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства визначено як низький;

- відеозапис до протоколу про адміністративне правопорушення.

Під час перегляду відеозапису встановлено, що він містить інформацію щодо умов складання протоколу поліцейськими за участю ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та понятих, які свідчили про те, що останній відмовився підписувати протокол.

Таким чином, жодного доказу того, що ОСОБА_1 висловлювалася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою та при цьому був присутній їх неповнолітній син, а також того, що будь-якими його діями дружині могла бути заподіяна якась шкода, суду не надано.

За таких обставин вважаю, що за відсутності доказів немає підстав поза розумним сумнівом вважати, що ОСОБА_1 дійсно вчинив домашнє насильство стосовно своєї дружини та неповнолітнього сина, тобто його вина не доведена сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що відсутня подія інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, в зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 266, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову судді може бути подано апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя О.А. Кожевник