Справа № 453/1307/23 Головуючий у 1 інстанції: Брона А.Л.
Провадження № 33/811/1860/23 Доповідач: Березюк О. Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2024 року. Львівський апеляційний суд у складі: судді судової палати у кримінальних справах Березюка О.Г., розглянувши у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Сколівського районного суду Львівської області від 22 серпня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

Постановою Сколівського районного суду Львівської області від 22.08.2023 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 гривні. Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 536,80 гривні.

Згідно з постановою суду ОСОБА_1 , 10.06.2023 року о 16 год. 00 хв. перебуваючи в громадському місці, а саме біля житлового будинку в АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурними словами в сторону ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить постанову суду скасувати та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

На підтримання своїх апеляційних вимог апелянт покликається на те, що судом першої інстанції справа розглянута неповно та не об`єктивно, зокрема те, що судом першої інстанції не враховано належним чином наявних в матеріалах справи доказів, зокрема того, що вона та ОСОБА_2 є співвласниками двох квартир одного будинку та користувачами однієї земельної ділянки, між ними з приводу зазначеного майна існують цивільно-правові спори та склалися тривалі неприязні відносини, 10.06.2023 року між ними виник конфлікт біля житлового будинку, що не можна вважати громадським місцем, оскільки будинок розташований біля річки в безлюдному місці.

Крім цього, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки не була повідомлення про розгляд справи судом 22.08.2023 року, про існування постанови дізналася 13.12.2023 року з постанови про відкриття виконавчого провадження, а тому вважає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

На апеляційний розгляд ОСОБА_1 не прибула та про причини неявки не повідомила, хоча про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином телефонограмою від 29.12.2023 року, а отже у відповідності до ч.6 ст.294 КУпАП її неявка не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи № 453/1307/23, дослідивши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Вважаю, доводи апелянта щодо пропуску строку на апеляційне оскарження заслуговують на увагу, а тому погоджуюсь з тим, що такий строк пропущений з поважних причин та його слід поновити, оскільки у матеріалах справи відсутні відомості про належне повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду справи місцевим судом.

Згідно статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із ст.9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема, під`їзди, підземні переходи, стадіони і т.д.

Між тим, жодної з форм об`єктивної сторони, інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, в її діях апеляційним судом не вбачається, фактичні обставини справи свідчать, що дії ОСОБА_1 викликані особистими неприязними відносинами між нею та сусідкою ОСОБА_3 , конфлікт між ними виник, зокрема, на ґрунті особистих стосунків та мав місце тривалий час з приводу користування земельною ділянкою. Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_1 , мали місце за адресою її місця проживання та її сусідки ОСОБА_3 , що, з огляду на вищенаведене, громадським місцем не являється, у зв`язку із цим її дії не можуть кваліфікуватися як дрібне хуліганство.

Дрібне хуліганство характеризується прямим умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

В ході апеляційного розгляду справи не встановлено обставин та не підтверджено належними та допустимими доказами, які б свідчили не лише про склад але й про подію адміністративного правопорушення.

Таким чином апеляційним судом встановлено обґрунтований сумнів в тому, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Таким чином, постанова суду першої інстанції, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає скасуванню як незаконна, а провадження у справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження.

Постанову Сколівського районного суду Львівської області від 22 серпня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП скасувати та провадження у справі № 453/1860/23 відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Львівського

апеляційного суду Березюк О.Г.