Справа № 761/2773/24
Провадження № 3/761/1129/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Антонюк Марина Станіславівна, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Клишки Шосткинського району Сумської області, українця, громадянина України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу серії ВАВ №588762 про адміністративне правопорушення від 10.12.2023, вбачається, що 10.12.2023 о 00 год. 10 хв. по вул. Льва Толстого, 14, в м. Києві, ОСОБА_1 , перебував у громадському місці в п`яному вигляді та висловлювався нецензурною лайкою в бік працівників поліції, після доставки його до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, перебуваючи у приміщенні відділку, продовжував висловлюватися нецензурною лайкою. Таким чином, у діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду, у судове засідання не прибув. Жодних клопотань, у тому числі про відкладення, до суду не направляв.

Так, суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»). Однак, ОСОБА_1 до суду не прибув, розглядом справи не цікавився, своїм правом взяти участь у судовому розгляді не скористався.

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 був повідомлений завчасно та належним чином про розгляд справи, клопотань про відкладення судового розгляду до суду не направляв, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також приймаючи до уваги, що участь особи при розгляді справ за ст. 173 КУпАП не є обов`язковою, суддя вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Ретельно вивчивши матеріали провадження стосовно ОСОБА_1 , суддя прийшла до таких висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, ст. 280 КУпАП закріплює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення в їх сукупності, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №588762, відповідно до якого 10.12.2023 о 00 год. 10 хв. по вул. Льва Толстого, 14, в м. Києві, ОСОБА_1 , перебував у громадському місці в п`яному вигляді та висловлювався нецензурною лайкою в бік працівників поліції, після доставки його до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, перебуваючи у приміщенні відділку, продовжував висловлюватися нецензурною лайкою; рапортами ДОП Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві капітанів поліції Мірзоєва О.Я. та Бондаренка А. від 10.12.2023 року.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення, без його належного правового аналізу, не може бути визнаний єдиним та безумовним доказом по даній справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини, викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, і не викликали сумніви у суду.

Однак, будь-яких інших належних доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, окрім рапортів працівників поліції, до матеріалів справи не долучено. Суддя звертає увагу, що самі лише рапорти поліцейських за відсутності інших документів, показань, інших джерел доказів, не можуть бути визнані достатніми для висновку про вчинення особою правопорушення.

При цьому суддя враховує, що особа, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 відмовився від підпису протоколу про адміністративне правопорушення, письмові пояснення останнього в матеріалах справи відсутні, а у судове засідання ОСОБА_1 не прибув, що позбавляє суддю можливості з`ясувати його позицію. Відеозаписи з бодікамер працівників поліції, які можна було б врахувати як об`єктивне джерело доказів, до протоколу не долучено.

Враховуючи вищевикладене, у відповідності до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Отже, суддя вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не містять фактичних даних, які б підтверджували його вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження стосовно нього підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладено, керуючись ст. 9, 173, 245, 247, 251, 256, 280 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя Шевченківського

районного суду міста Києва М.С. Антонюк