Справа № 276/660/24
Провадження по справі № 3/276/440/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року смт. Хорошів

Суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Бобер Д.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , за частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

14.03.2024 року близько 20 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , а саме погрожував фізичною розправою, виражався словами нецензурної лайки в її сторону, чим могло бути завдано психологічної шкоди її здоров`ю.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про причину неявки суд не повідомив. Він достеменно знав про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд його судом, що засвідчив своїм підписом у протоколі, однак, незважаючи на викладене, у судове засідання не з`явився, будь-яких заяв та клопотань не подавав, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності не звертався.

У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

З метою недопущення необгрунтованого порушення строків розгляду справ про адміністративні правопорушення, встановлених ст.277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП, суд визнає причину неявки ОСОБА_1 у судове засідання неповажною і розцінює його неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №084459 від 14.03.2024 року, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.03.2024 року, рапортом поліцейського від 15.03.2024 року, письмовим поясненням ОСОБА_2 від 14.03.2024 року, письмовим поясненням ОСОБА_1 від 14.03.2024 року.

При цьому, відповідно до вимог статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, зважаючи на те, що правопорушник раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, у письмових поясненнях свою вину визнав, правопорушення не потягло тяжких наслідків, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого правопорушення та обмежитись усним зауваженням, відповідно до статті 22 КУпАП.

Частиною 2 статті 284 КУпАП передбачено, що у разі оголошення особі, що притягається до адміністративної відповідальності усного зауваження, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись статтями 22, 173-2 ч. 1, 251, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та на підставі статті 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення звільнити його від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносноОСОБА_1 за частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Д.О.Бобер