Справа № 569/3893/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Сидорук Є.І., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління ДПС у Рівненській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , керуючого магазином, рнокпп НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №889/ж12/17-00-07-05-24 від 19.02.2024, при проведенні фактичної перевірки магазину «Техноскарб ТМ», де здійснює господарську діяльність ТОВ «І-Компані», керуючим якого є ОСОБА_1 встановлено порушення встановленого законодавством порядку проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: здійснення реалізації товарів (побітової техніки, що підлягає гарантійному ремонту, без наявності документів, які підтверджують їх облік та походження, чим порушено вимоги, п. 12 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», згідно акту №002375 від 07.02.2024.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнав та просив закрити провадження по справі з підстав викладених у письмових поясненнях, що долучені до матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, його письмові пояснення, суд приходить до висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 155-1 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Об`єктом правопорушень, передбачених даною статтею, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у формі порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини у формі прямого умислу. Суб`єктами правопорушення можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Закон виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, при цьому якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення відсутній склад правопорушення в цілому.

Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а також положень ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов`язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.

З урахуванням цього суд приходить до висновку, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1КУпАП має спеціального суб`єкта, а саме особу, яка на певній правовій підставі (трудові відносини тощо) проводить розрахункові операції або відповідно до своїх обов`язків має компетенцією щодо організації проведення розрахункових операцій. Отже, суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1КУпАП може бути лише особа, яка відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснює розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Зазначений висновок підтверджується і тим, що санкція ч. 1 ст.155-1КУпАП передбачає два окремих суб`єкти, на яких може бути накладено стягнення за вчинення такого правопорушення особи, які здійснюють розрахункові операції, та посадові особи. Накладення стягнення за порушення порядку проведення розрахункових операцій на інших осіб не передбачається, внаслідок чого порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку інших осіб не становить складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, встановив, що протокол про адміністративне правопорушення складено відносно ОСОБА_1 , який є керуючим магазину за адресою: м. Рівне, вул. Чорновола, 12А, де здійснює господарську діяльність ТОВ «І-Компані».

З наданих письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що в АКТі (довідки) фактичної перевірки від 07.02.2024, п. 1.2.невірно зазначена назва господарської одиниці, яка перевіряється, а саме замість Рівненське відділення №1 ТзОВ «І-КОМПАНІ» (код відокремленого підрозділу за ЄДР 43678631) зазначено «Магазин «Техноскарб» Рівненське відділення №1.

Крім того встановлено, що Акт перевірки складений в присутності продавця-консультанта ОСОБА_2 , який є особою, відповідно за проведення розрахунків. Проте протокол про адмінправопорушення складений відносно ОСОБА_1 , який не є посадовою або відповідальною особою Товариства за проведення розрахунків. Акт перевірки було отримано представником товариства поштовим відправленням 12.02.2024. При цьому, в акті перевірки зазначено, що продавець-консультант ОСОБА_2 від підпису відмовився, однак не вказано про те, що у результаті відмови було складено акт, за засвідчує факт такої відмови та не зазначені його реквізити.

Згідно п. 2.2.20 Акту перевірки зазначено, що Товариством не забезпечено ведення у встановленому законодавством порядку обліку товарних запасів за місцем їх реалізації. Проте, як зазначає ОСОБА_1 , посадові особи ДПС до перевірки допущені не були. Тому дії з перенесення інформації про ціни та найменування товарів, що розміщувались на вітрині магазину до Акту про зняття залишків не є перевіркою. Товариство належним чином веде облік товарних запасів на складах та за місцем їх реалізації,що підтверджено накладеними. Усі необхідні документи, що підтверджують облік товарних запасів були надані до ДПС разом із запереченнями на АКТ, однак взяті до уваги ДПС не були.

Крім того, встановлено, що податкові повідомлення-рішення, що складені на підставі Акту перевірки оскаржуються в адміністративному порядку, а тому порушення та суми штрафу за вказані порушення не є узгодженими.

При цьому, матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.155-1КУпАП не містять жодного належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу, на основі якого суд мав би можливість зробити безумовні та категоричні висновки щодо наявності у ОСОБА_1 функціональних обов`язків по здійсненню розрахункових операцій, чи в будь-який інший спосіб встановити наявність у неї ознак спеціального суб`єкта адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Єдиним доказом, в якому вказується про факт наявності у ОСОБА_3 функціональних обов`язків щодо здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: здійснення реалізації товарів (побітової техніки, що підлягає гарантійному ремонту, без наявності документів, які підтверджують їх облік та походження є протокол про адміністративне правопорушення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Протокол не може бути єдиним, однозначним та беззаперечним доказам у справі про адміністративне правопорушення, особливо у випадку, коли його положення суперечать або спростовуються іншими матеріалами справи.

Зважаючи на викладене, долучені до справи документи не містять достатніх доказів, які б підтверджували вказані у протоколі про адміністративне правопорушення відомості, тому вина ОСОБА_3 визнається недоведеною.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності може відбуватися лише за наслідком розгляду і вирішення судом справи про адміністративне правопорушення, в межах якої у встановленому законодавством порядку будуть досліджені всі належні, допустимі, достовірні докази, які в своїй сукупності будуть достатніми для того, щоб встановити факт вчинення адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила.

Положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 251КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який ... встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на вищевикладене, беручи до уваги усі наведені обставини в сукупності, суд дійшов висновку, що достатніми, належними та допустимими доказами не доведений факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та вину в його вчиненні ОСОБА_1 .

Відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя