ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №619/4927/23 Головуючий 1 інстанції: Нечипоренко І.М.
Провадження №33/818/480/24 Доповідач: Люшня А.І.
Категорія: ст.124 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі:

- головуючого судді Люшні А.І.,

- за участю особи щодо якої

закрито провадження по справі

про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ,

- захисника Краснікова О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання особи щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисника Краснікова О.І. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 15 січня 2024 року,-

УСТАНОВИВ:

Цією постановою провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

На зазначену постанову суду особа щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисник Красніков О.І. 02 лютого 2024 року подали апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи його тим, що постанова від 15 січня 2024 року в судовому засіданні судом не проголошувалася, копію оскаржуваної постанови ОСОБА_1 отримав на пошті лише 24 січня 2024 року.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення особи щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисника Краснікова О.І., які підтримали клопотання, дослідивши матеріали справи, вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні, виходячи з наступного.

Потерпіла ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки не повідомила, а тому апеляційний розгляд проведено за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративні правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Отже, закон пов`язує строк внесення апеляції на постанову судді у справі про адміністративне правопорушення не з датою отримання постанови суду, а лише з датою ухвалення судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що особа щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисник ОСОБА_3 були присутні у судовому засіданні 15 січня 2024 року, надавали пояснення (а.с.71, 72).

Звернувшись 02 лютого 2024 року з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 15 січня 2024 року, особа щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисник Красніков О.І. пропустили десятиденний строк на апеляційне оскарження.

Посилання ОСОБА_1 та захисника Краснікова О.І. на дату отримання копії оскаржуваної постанови, як на підставу вважати поважним пропуск строку на апеляційне оскарження, є необґрунтованими. Копія оскаржуваної постанови отримана ОСОБА_1 24 січня 2024 року в межах строку апеляційного оскарження (а.с.76). Резолютивна частина постанови містить роз`яснення строку та порядку її оскарження (а.с.71, 72).

Зазначене свідчить про обізнаність особи щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення та його захисника щодо наявності судового рішення та результату розгляду матеріалу про адміністративне правопорушення, останні не були позбавлені можливості звернутися з апеляційною скаргою у визначений законом строк, після чого доповнити її.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п.27, рішення від 26 квітня 2007 року).

Подаючи апеляційну скаргу після пропуску строку на апеляційне оскарження, сторона справи повинна навести достатні поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які б об`єктивно перешкоджали звернутися до суду у визначений КУпАП строк, а отже вплинули на право сторони реалізувати конституційні засади, які визначають право на оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини у п.41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Крім того, відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява №23436/03).

Таким чином, твердження особи щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захисника Краснікова О.І. про те, що строк на апеляційне оскарження пропущено із поважних причин, не підтверджено відповідними обставинами та належними доказами, клопотання не містить посилання на обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто такими, які не залежать від волевиявлення апелянта, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

За вищенаведених обставин підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції відсутні, оскільки відсутні поважні причини його пропуску.

Керуючись ст.294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити особі щодо якої закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та захиснику Краснікову О.І. в поновленні процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 15 січня 2024 року щодо ОСОБА_1 , а апеляційну скаргу повернути особам, які її подали.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду А.І. Люшня