"26" березня 2024 р. Справа № 363/861/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -,

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2024 року о 15 год. 50 хв., продавець-касир ОСОБА_1 , перебуваючи в магазині «Bonus» за адресою: м. Вишгород, вул. Шкільна, буд. 73а, порушила порядок проведення розрахункових операцій, а саме проведення розрахункових операцій без застосування РРО/ПРРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту, чим порушила вимоги п. 1 та п. 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 155-1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким є обов`язковою присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не з`явилась у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить відмітка у ньому про те, що розгляд адміністративної справи відбудеться за сповіщенням суду, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Отже, сторона, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи, учасником якої він є, та зобов`язана утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 910/189/14. За вказаних обставин, суддя вважає за можливим розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до відповідальності.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Відповідно до п. 1 та п. 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.

Згідно ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зазначені обставини підтверджуються даними протоколу № 386/10-36-07-08 про адміністративне правопорушення від 07 лютого 2024 року, актом фактичної перевірки від 07 лютого 2024 року № 7378/10/36/07/, відповідно до якого перевірка почалася 07 лютого 2024 року та закінчилася 07 лютого 2024 року; копією паспорта ОСОБА_1 з додатку «Дія»; копією наказу (розпорядження) про прийняття на роботу ОСОБА_1 № 1 від 31.01.2024 року; копією виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ФОП ОСОБА_2 .

Протилежного доказам, дослідженим в судовому засіданні, не встановлено.

Оцінивши дослідженні в судовому засіданні докази, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ст. 33 КУпАП, враховуючи особу правопорушника, ступінь її вини, характер вчиненого нею адміністративного правопорушення, а також обставини, що пом`якшують відповідальність, суд вважає за необхідне визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі, передбаченому ЗУ «Про судовий збір».

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 33, 155-1, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок на користь держави.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя І.Ю. Котлярова