Справа № 396/119/24
Провадження № 3/396/105/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2024 року м. Новоукраїнка

Суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області Русіна Алла Анатоліївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Новоукраїнського районного відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючий, проживає за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 51, ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 242540 від 19.01.2024 року, ОСОБА_1 12.01.2024 р. о 22:00 год. за адресою: вул. Чайковська, м. Новоукраїнка територія ТОВ "Сатурн" здійснив дрібну крадіжку вугілля марки "самопал" вагою 10 кг., чим завдав останньому збитки на суму 150 грн.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 51 КУпАП України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 242539 від 13.01.2024 року, ОСОБА_1 11.01.2024 р. о 03:00 год. за адресою: вул. Миколи Воронного м. Новоукраїнка з хуліганських мотивів пошкодив захисний ролет в кіоску, який належить ФОП " ОСОБА_2 ".

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному визнав щиро розкаявся та просив суворо не карати, що також підтверджується заявою, яку останній 22.01.2024 року надав через канцелярію суду.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, судом встановлено наступне.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

КУпАП визначає форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення і рішення (постанови), що приймається в конкретній справі.

У них, зокрема, мають бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи вина особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення. При цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які, згідно до чинного законодавства, представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для вирішення справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 КУпАП дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати тягне за собою накладення штрафу від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб. Також цією статтею зазначено, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Як передбачає пункту 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на н.м.д.г., то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

За правилами підп. 169.1.1. п. 169.1. ст. 169 Податкового кодексу України податкова соціальна пільга складає 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.

За ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 1 січня звітного податкового року складає 2 920 гривень. Тому, податкова соціальна пільга у 2024 році складає 1 514 грн.

З огляду на вищевказане для притягнення особи до кримінальної або адміністративної відповідальності за здійснену нею крадіжку потрібно, щоб вартість такого (викраденого) майна становила більше як 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян: у 2024 році це сума, більша за 302 грн. 80 коп.

Таким чином, до адміністративної відповідальності за крадіжку згідно ст. 51 КУпАП може бути притягнуто особу, якщо вона здійснила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати. При цьому викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до переконання, що в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, оскільки він вчинив дрібне викрадення чужого майна вартістю 150 грн., на час вчинення правопорушення вказана сума не перевищує 0,2 неоподатковуваних мінімуму доходів громадян.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП суд зазначає наступне.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Так, ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

За таких обставин в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки він вчинив дрібне хуліганство.

Всебічно, повно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, враховуючи обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, який не працює, відношення останньої до скоєного, вважаю за необхідне визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 51, ст. 173 КупАП, оскільки його вина підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 242539 від 13.01.2024 року серії ВАВ №242540 від 19.01.2024 року, рапортом, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 11.01.2024 р. та 13.01.2024 р., протоколом огляду місця події від 11.01.2024 р., а також письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , а також самого ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП у разі, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

При вирішенні питання про міру адміністративного стягнення суд враховує характер вчинених правопорушень, відомості про особу порушника, його відношення до вчиненого проступку, наявність пом`якшуючих відповідальність обставин, у вигляді щирого каяття, та відсутність обставин, що обтяжують відповідальність.

З огляду на наведене, суд приходить до переконання, що для досягнення мети адміністративного стягнення необхідною та достатньою мірою відповідальності є накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме штраф в розмірі 10 (десяти) неоподаткованих мінімумів громадян, що складає 170,00 грн., оскільки застосування саме такого стягнення буде достатнім для його виправлення і попередження вчинення ним нових правопорушень.

Судовий збір, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, підлягає стягненню з особи, яка вчинила правопорушення на користь держави у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст. 40-1, ч. 1 ст. 156, ч. 1 ст. 164 КУпАП, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 51, ст. 173 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за , код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA 0026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП).

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області.

Постанова може бути пред`явлена до виконання на протязі трьох місяців.

Суддя: А. А. Русіна