САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/487/24
Провадження №3/726/320/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від УПП в Чернівецькій області ДПП НП України щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця за національністю, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно скерованого на розгляд Садгірського районного суду м. Чернівці протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 846504 від 16 лютого 2024 року, складеного щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП: «16.02.2024, приблизно о 10:00, гр. ОСОБА_1 , будучи в гостях у двоюрідної сестри гр. ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 , вчинив щодо неї дрібне хуліганство, а саме лаявся нецензурною лайкою у її бік та у присутності працівників поліції і таким чином вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП».

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Поважних причин неявки суду не повідоми, жодних клопотань не скерував.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою забезпечення своєчасного розгляду справи про адміністративне правопорушення та враховуючи факт належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про розгляд справи щодо неї, за відсутності поважних причин неявки, оскільки таких суду не надано, вважаю за можливе розглянути справу про адміністративне право рушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та зібрані у ній докази та надавши їм відповідну правову оцінку, доходжу такого висновку.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає зокрема у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Таким чином об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає зокрема у нецензурній лайці чи інших діях, які повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, відповідно до суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, особа усвідомлює, що її дії є протиправними і передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Крім цього, мотив особи спрямований на задоволення індивідуальних проблем самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (постанова ВСУ від 04.10.2012 у справі № 5-7к12).

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним дій.

Таким чином для доведення вини ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні, передбаченому ст. 173 КУпАП, слід встановити наступне:

-факт вчинення діяння нецензурної лайки чи інших дій;

-настання наслідків у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян;

-причинно-наслідковий зв`язок між діяннями та наслідками;

-хуліганський мотив поведінки особи.

Разом з тим протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 846504 від 16.02.2024 не містить вказівку на порушення громадського порядку та спокою громадян, натомість у ньому вказано про те, що подія мала місце за місцем проживання двоюрідної сестри порушника. Також до матеріалів справи не долучено доказів на порушення громадського порядку та спокою громадян. Тобто, співробітниками поліції не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Не встановлено та не доведено мотив вчинених ОСОБА_1 дій.

Також слід звернути увагу і те, що до суду надійшов і інший протокол за фактом вчиненого ОСОБА_1 того ж дня домашнього насильства щодо ОСОБА_2 за місцем її проживання.

Згідно з даних протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у провину нецензурна лайка у сторону ОСОБА_2 , у присутності поліцейського.

На доведеність наявності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення до матеріалів справи долучено пояснення поліцейського Москаля О.Д. (а.с. 2), а також пояснення ОСОБА_2 у яких остання вказує про вчинене щодо неї домашнє насильство (а.с.3).

Тобто долучені докази підтверджують факт вчинення домашнього насильства між родичами за місцем проживання постраждалої особи, а факт продовження протиправних дій (нецензурного ображання) у присутності поліцейського не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 не може бути єдиним доказом на доведення вини особи, а інших належних та допустимих доказів вини останнього у вчиненні саме дрібного хуліганства та підтвердження вчинення хуліганських дій, до матеріалів справи не долучено. Наявними доказами підтверджується відсутність хуліганського мотиву, а лише наявність особистого конфлікту із потерпілою.

Надані суду матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять достатніх доказів того, що того дня ОСОБА_1 поводив себе зухвало чи нецензурно висловлювався в громадському місці чи вчиняв інші дії, що порушили громадський порядок та спокій громадян.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не допускається.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

За таких обставин доходжу висновку про недоведеність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, п.1 ст.247, ст.ст. 7, 173, 251, 254, 280, 284, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

СуддяС. А. Асташев