ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2626/24
провадження № 3/753/1448/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коляденко П.Л., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої директором ТОВ «Май Сіті Лайф», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП (протокол № 47),

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в порушення порядку проведення розрахунків, встановленого п. п. 1, 2, 12 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, 25.12.2023 року о 13 год. 50 хв., в приміщенні магазину, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 2, де свою господарську діяльність здійснює ТОВ «Май Сіті Лайф», допустила проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без видачі відповідних розрахункових документів та не забезпечено ведення в установленому законодавством порядку обліку товарних запасів за місцем їх реалізації (відсутні документи, що підтверджують походження товару), чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Правопорушення виявлено під час перевірки 03.01.2024 року, що підтверджується актом про результати фактичної перевірки № 209/26/15/07/45175256 від 03.01.2024 року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, при цьому надіслала на адресу суду клопотання про закриття провадження по справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Зазначила, що при складенні протоколу посадовою особою ДПС не конкретизовано суть порушення, не зазначено, при яких саме обставинах його було вчинено та у чому воно виразилося. Крім того вважав, що протокол не відповідає вимогам ч. 2 ст. 254 КУпАП, оскільки його було складено пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила таке правопорушення, зокрема, інкриміноване їй діяння було виявлено та підтверджено відповідним доказом 25.12.2023 року, коли проведено перевірку підприємства, а протокол про адміністративне правопорушення складено 31.01.2023 року. Крім того вказувала, що під час оформлення адміністративних матеріалів її не було опитано та не запропоновано надати пояснення з приводу вчинених порушень, хоча вона і була присутня під час проведення перевірки. Також вказала про те, що під час складення протоколу її не було запрошено до податкової служби для проведення відповідної процесуальної дії, оскільки в матеріалах справи відсутні відповідні повідомлення про вручення поштового відправлення, тобто їй не були роз`яснені її права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП та не надано можливості надати свої пояснення і зауваження щодо змісту протоколу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до положень КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 155-1 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Вказана норма є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 155-1 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння.

Порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі встановлено Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06 липня 1995 року (з наступними змінами).

Так, зокрема відповідно до п. 1 ст. 3 вказаного Закону суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

В свою чергу згідно пункту 2 ст. 3 Закону, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Пунктом 12 вказаного Закону суб`єкти господарювання, також, зобов`язані вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам під час проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), які підтверджують облік та походження товарів, що на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті). Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння);

За ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, не дивлячись на заперечення останньою своєї вини, підтверджується в повному обсязі сукупністю доказів, наявних в матеріалах справи, а саме даними: протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 . Даний протокол підписаний посадовою особою органу ДПС. Разом з тим, ОСОБА_1 після ознайомлення зі змістом вказаного протоколу від підпису, надання пояснень та отримання копії протоколу відмовилась, про що було складено відповідний акт. В подальшому копія протоколу була надіслана ОСОБА_1 за місцем її проживання поштовим зв`язком, що підтверджується листом від 22.01.2024 року, та квитанцією Укрпошти. При цьому жодних пояснень щодо незгоди з діями працівників ДПС з приводу незаконного притягнення до адміністративної відповідальності під час складання протоколу ОСОБА_1 не висловлено.

Винність ОСОБА_1 також підтверджується і даними акту фактичної перевірки № 209/26/15/07/45175256 від 04.01.2024 року та даними щодо залишків на складі станом на 25.12.2023 року, в ході якої було виявлено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме порушення п. п. 1, 2, 12 ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Таким чином посилання ОСОБА_1 на те, що посадовою особою ДПС у протоколі не конкретизовано суті порушення спростовується змістом вказаного протоколу, оскільки у ньому зазначено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, а також нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а саме порушення п. п. 1, 2, 12 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» згідно акта фактичної перевірки від 03.01.2024 року, бланк акта № 007908, податковим органом встановлено, що при купівлі споживачем пива «Kronenbourg 1664» 1 л та пляшки 1 л на загальну суму 100 грн. 05 коп. розрахункову операцію проведено у безготівковій формі з видачею не фіскального чеку № 2090 від 25.12.2023 року. Крім того було встановлено факт реалізації на зберіганні товарів не облікованих, згідно встановленого порядку обліку товарних запасів за місцем реалізації та зберігання на загальну суму 118908 грн. 82 коп. станом на 25.12.2023 року.

При цьому само по собі складання протоколу з порушенням строку, передбаченого ч. 2 ст. 254 КУпАП, не є підставою для закриття даного провадження.

Суттєвих порушень, які би вказували на недопустимість доказів у даній справі, а також могли вплинути на висновок щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, не встановлено.

З огляду на викладене, приходжу до висновку про доведеність винності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, приходжу до висновку, що необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді штрафу.

Крім того, відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, яка притягається до адміністративного відповідальності підлягає стягненню судовий збір.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40-1, 155-1, 283-285 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Роз`яснити, що в разі несплати штрафу в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення постанови правопорушнику, сума штрафу буде стягнена в порядку примусового виконання постанови в подвійному розмірі.

Постанова судді пред`являється до примусового виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя