справа № 208/925/24
провадження № 3/208/1070/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, студентка І курсу групи НОМЕР_1 , проживає АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт № НОМЕР_2 , виданий 29.12.2022 року, орган видачі центр 1221, раніше до адміністративної відповідальності не притягався,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.175-1 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №595797 від 24.01.2024 року, -

встановив:

21.01.2024 року приблизно о 11:15 год. гр.. ОСОБА_1 , знаходячись у гуртожитку за адресою м. Кам`янське, пр.. Аношкіна, буд.65Б кім.224 (адміністративні будівлі КВПУ №22), перебував у стані алкогольного сп`яніння, з явними ознаками, а саме рікий запах з порожнини рота, почервоніння обличчя, поведінка що не відповідає обстановці та порушення мови, чим ображав людську гідність та громадську мораль. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.178 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується її особистим ознайомленням безпосередньо під час складання адміністративного протоколу, також правопорушнику на його номер телефону, який він вказав надсилались SMS-повідомлення, про доставку яких в матеріалах справи знаходиться довідка. Причини неявки суду правопорушник не повідомив, заяв та клопотань до суду не подавав.

Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Дніпродзержинська (https://zv.dp.court.gov.ua/sud), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду були зазначені дата, час та місце слухання.

У п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Водночас, ОСОБА_1 особисто до моменту розгляду справи у суді жодних дій, спрямованих на участь у судових засіданнях не вчиняв, поводив себе пасивно, жодних клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи та про неможливість взяти участь у розгляді справи не подавав.

Наголошую, що відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Тому розцінюю усі неявки у судові засідання особою як зловживання процесуальними правами та заходами, спрямованими на затягування процесу розгляду справи з метою уникнення можливого накладення адміністративного стягнення у межах трьохмісячного строку з дня вчинення відповідного правопорушення. При цьому судом вичерпані всі доступні можливості для забезпечення участі правопорушника в судовому засіданні.

Таким чином, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Правопорушення за ч.1 ст.178 КУпАП не входить до переліку справ, передбачених ч.2 ст.268 КУпАП, розгляд яких необхідно проводити з обов`язковою присутністю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Тому, враховуючи неявку правопорушника без поважної причини у судове засідання і відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, вважаю за можливе справу розглядати без його участі.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст. 1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За правилами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показаннями потерпілих, свідків, тощо.

Згідно з ч.1 ст.178 КУпАП, передбачена відповідальність за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль.

Дослідивши докази та оцінивши їх за внутрішнім переконанням в сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення внаслідок винних дій останнього повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, що узгоджуються між собою та не викликають у суду сумнівів щодо їх достовірності та об`єктивності.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.178 КУпАП, повністю підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення, який оформлений повноважною особою згідно вимог КУпАП та підписаний ОСОБА_1 без зауважень у присутності педагога;

- електронним рапортом яким зареєстровано заяву ЄО №1291 від 21.01.2024 р. як хуліганство;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , опитаного в присутності соц..педагога ОСОБА_2 , в яких він вказує що гуляв містом, зустрів подругу ОСОБА_3 , з якою пішов до магазину ОСОБА_4 . Там вони зустріли раніше йому не відому знайому ОСОБА_3 , яка є повнолітньою, та вона купила їм слабоалкогольні напої. Зазначені напої розпили у ОСОБА_3 вдома, як він потрапив до гуртожитку не пам`ятає, вихователь ОСОБА_5 викликала поліцейських через те що йому стало зле, він втрачав свідомість, поводив себе агресивно, погрожував вихователю;

- письмовими поясненнями ОСОБА_6 , з яких слідує, що 21.01.2024 р. о 21:00 год. вона знаходилась у вестибюлі гуртожитку по АДРЕСА_3 , прийшов ОСОБА_7 , був в стані алкогольного сп`яніння, сів на диван в холі, вона проводила його до кімнати, де він почав поводити себе агресивно, та втратив свідомість. Вона викликала швидку та поліцію. Поліція склала протокол, а працівники швидкої забрали його в лікарню до м.Дніпро для проведення процедур;

- випискою з медичної карти стаціонарного хворого КП «РМЦЗР» ДОР» №1337 хворого ОСОБА_1 із заключним діагнозом токсична дія не уточненої речовини.

Дослідивши повно та всебічно матеріали адміністративної справи, доходжу висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.178 КУпАП.

На момент скоєння адміністративного правопорушення ОСОБА_1 був неповнолітньою особою (16 років).

Згідно з вимогами ч.1 ст.13 КУпАП, до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу

Статтею 24-1 встановлено, що за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу:

1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого;

2) попередження;

3) догана або сувора догана;

4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

Відповідно до ст.221 КУпАП судді районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, вчинені особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до ч.2 ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховується характер вчинених правопорушень, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до ст.34 КУпАП судом не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до ст.35 КУпАП, судом не встановлено.

У відповідності до ст.23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

З урахуванням вищенаведеного, враховуючи дані про особу правопорушника, тяжкість вчиненого правопорушення та обставини його вчинення, виходячи з форми вини вчинення правопорушення, вважаю за можливим застосувати до ОСОБА_1 заходи впливу, передбачені ст.24-1 КУпАП, у виді попередження.

Підстави відповідно до ст.40-1 КУпАП для стягнення з ОСОБА_1 судового збору відсутні, оскільки адміністративне стягнення на нього не накладено.

Керуючись ч.1 ст.178, ст.ст.13, 24-1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.178 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.24-1 КУпАП, застосувати до неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 захід впливу у вигляді попередження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Т.П. Івченко