Ічнянський районний суд Чернігівської області
Провадження № 3/733/412/24
Єдиний унікальний №733/518/24
Постанова

Іменем України

27 березня 2024 року м. Ічня

Ічнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді Карапиш Т.В., при секретарі Щур О.П., розглянувши матеріали справи, що надійшли від Державної екологічної інспекції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , працюючого начальником Хаєнківсько-Заудайського ПНДВ Ічнянського національного природного парку, РНОКПП: НОМЕР_1 , за ст. 91 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

16 лютого 2024 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника Хаєнківсько-Заудайського ПНДВ Ічнянського національного природного парку та будучи посадовою особою, допустив порушення вимог щодо охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду відсутність інформаційних щитів, чим порушив вимоги до системи охоронних знаків на території Хаєнківсько-Заудайського природоохоронного науково-дослідного відділення Ічнянського національного природного парку, що є порушенням ст. 21 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», Розділу 3 Положення про єдині державні знаки та аншлаги на територіях природно-заповідного фонду України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 30 від 29.03.1994 року.

Згідно зі статтею 7 КУпАП, розглядаючи таку справу, орган повинен забезпечити законність при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 проти складеного відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 91 КУпАП не заперечував та визнав вину у вчиненні ним даного провапорушення.

Факт вчинення даного правопорушення ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 16 лютого 2024 року № ДЕІ 558, який є документом, що офіційно засвідчує факт вчинення неправомірних дій і є одним із джерел доказів, а також поясненнями останнього, зазначеними у вказаному протоколі (а.с. 3).

Згідно ст. 21 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», на території національних природних парків з урахуванням природоохоронної, оздоровчої, наукової, рекреаційної, історико-культурної та інших цінностей природних комплексів та об`єктів, їх особливостей встановлюється диференційований режим щодо їх охорони, відтворення та використання згідно з функціональним зонуванням: заповідна зона - призначена для охорони та відновлення найбільш цінних природних комплексів, режим якої визначається відповідно до вимог, встановлених для природних заповідників; зона регульованої рекреації - в її межах проводяться короткостроковий відпочинок та оздоровлення населення, огляд особливо мальовничих і пам`ятних місць; у цій зоні дозволяється влаштування та відповідне обладнання туристських маршрутів і екологічних стежок; тут забороняються рубки лісу головного користування, промислове рибальство, мисливство, інша діяльність, яка може негативно вплинути на стан природних комплексів та об`єктів заповідної зони; зона стаціонарної рекреації - призначена для розміщення готелів, мотелів, кемпінгів, інших об`єктів обслуговування відвідувачів парку; тут забороняється будь-яка господарська діяльність, що не пов`язана з цільовим призначенням цієї функціональної зони або може шкідливо вплинути на стан природних комплексів та об`єктів заповідної зони і зони регульованої рекреації; господарська зона - у її межах забороняються рубки головного користування і проводиться господарська діяльність, спрямована на виконання покладених на парк завдань, знаходяться населені пункти, об`єкти комунального призначення парку, а також землі інших землевласників та землекористувачів, включені до складу парку, на яких господарська та інша діяльність здійснюється з додержанням вимог та обмежень, встановлених для зон антропогенних ландшафтів біосферних заповідників. На території зони регульованої рекреації, стаціонарної рекреації та господарської зони забороняється будь-яка діяльність, яка призводить або може призвести до погіршення стану навколишнього природного середовища та зниження рекреаційної цінності території національного природного парку. Зонування території національного природного парку, рекреаційна та інша діяльність на його території провадяться відповідно до Положення про національний природний парк та Проекту організації території національного природного парку, охорони, відтворення та рекреаційного використання його природних комплексів і об`єктів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, при цьому діяльність національного природного парку спрямовується на доведення площі заповідної зони національного природного парку до рівня не менше 20 відсотків загальної площі. Забороняється проведення рубок головного користування та всіх видів поступових та суцільних рубок, вирубування дуплястих дерев, а також добування піску та гравію в річках та інших водоймах у заповідній зоні національних природних парків.

Відповідно до Розділу 3 Положення про єдині державні знаки та аншлаги на територіях природно-заповідного фонду України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 30 від 29.03.1994 року, для територій та об`єктів природно-заповідного фонду необхідним інформативним засобом є офіційна вивіска цієї території (об`єкта) з інформацією про її найменування. Офіційна вивіска має форму прямокутника розміром 620 х 470 мм зеленого кольору з окантовкою. У верхній частині вивіски розміщено Державний Герб України, під ним - напис «Україна», під ним - назва органу або підприємства, установи чи організації у віданні якого перебуває ця територія (об`єкт) природно-заповідного фонду. По центру розміщено напис найменування території (об`єкта) природно-заповідного фонду, під ним - назва спеціальної адміністрації, що здійснює управління цією територією (об`єктом) (за наявності). Інформаційно-охоронні знаки містять інформацію про найменування, межі, правовий статус та основні вимоги щодо охорони території (об`єкта) природно-заповідного фонду, встановлюються в місцях входу (в`їзду) на територію (об`єкт) природно-заповідного фонду. Інформаційно-охоронний знак має форму вертикального прямокутника розміром 841 х 594 мм. На смугастому синьо-жовтому тлі знака зображено зелений щит. У верхній частині щита розміщено Державний Герб України, під ним - напис «ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНИЙ ФОНД УКРАЇНИ». У центрі щита розташована прямокутна табличка жовтого кольору, на якій міститься напис найменування території (об`єкта) природно-заповідного фонду. У разі якщо територія (об`єкт) має подвійний правовий статус, зазначається спочатку найменування території (об`єкта) вищого статусу, а потім - нижчого. Під табличкою у нижній частині знака розташовано напис - «охороняється законом». Межовий охоронний знак містить інформацію про найменування території (об`єкта) природно-заповідного фонду і встановлюється для інформування про її (його) межі. Знак має форму вертикального прямокутника розміром 420 х 297 мм. За формами і абрисами межовий охоронний знак відтворює інформаційно-охоронний знак. На знаку не зазначаються вимоги щодо охорони території (об`єкта) природно-заповідного фонду. Встановлюється межовий охоронний знак вздовж меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду (в місцях перетину меж цієї території (об`єкта) дорогами, стежками, поблизу населених пунктів), визначених відповідно до законодавства. Інформаційний щит встановлюється в місцях масового відпочинку, на оглядових майданчиках, автостоянках, біля адміністративних приміщень територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Інформаційний щит містить інформацію про найменування території (об`єкта) природно-заповідного фонду, його призначення, загальну характеристику тощо. Інформаційний щит має форму горизонтального прямокутника розміром 841 х 1189 мм жовтого кольору із синьою окантовкою (допускається збільшення розмірів удвічі).

Заслухавши особу, яка притягається до адмінвідповідальності та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП: здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність і приходить до висновку про необхідність накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих природних ресурсів, оскільки відомості про наявність таких в протоколі про адмінправопорушення від 16.02.2024 року № ДЕІ 558 відсутні. Таке стягнення буде доцільне для усунення в подальшому здійснення аналогічного правопорушення та попередження вчинення нових правопорушень.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлена у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01 січня 2024 року складає 605 грн. 60 коп. Докази згідно ст.5 Закону України «Про судовий збір» на підтвердження звільнення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від сплати судового збору відсутні.

На основі викладеного, керуючись ст.ст. 40-1, 91, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 91 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті п`ятдесят п`ять) гривень 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач: ГУК в Черніг.обл/тг м. Ічня/22030101, , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), № рах. (IBAN) UA0025669, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Згідно ст. 307 КУпАП штраф повинен бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно із ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: штраф в подвійному розмірі, тобто 510 гривень 00 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Ічнянський районний суд Чернігівської області на протязі 10 днів з дня її винесення.

Суддя Т. В. Карапиш