Справа № 603/115/24
Провадження № 3/603/80/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" березня 2024 р. м. Монастириська Суддя Монастириського районного суду Тернопільської області Галіяна І. М. розглянувши матеріали, що надійшли від сектору поліцейської діяльності №1 (м.Монастириська) відділення поліції №2 (м.Бучач) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , тимчасово не працюючого, притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП 17.01.2024 року, ст. 183 КУпАП 10.02.2024 року

- за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

16.02.2024 року близько 08 год 19 хв, ОСОБА_1 перебуваючи за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 із власного мобільного телефону здійснив дзвінок на спеціальну лінію «102» де під час розмови виражався нецензурними словами в сторону оператора, на зауваження не реагував, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину визнав частково у вчиненому щиро розкаявся та пояснив, що 16.02.2024 року подзвонив із свого мобільного телефону на швидку допомогу, проте ніхто йому не відповів. Після цього він подзвонив на спеціальну лінію «102», щоб повідомити про неможливість додзвонитися на швидку допомогу, проте під час спілкування з оператором в них виникла суперечка під час якої він, під впливом емоцій, ображав його, а тому просить суворо його не карати, більше такого робити не буде.

Суд, ознайомившись з матеріалами адміністративної справи, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні в матеріалах справи докази дійшов такого висновку.

Згідно з ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає у випадку вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони. Перелік не є вичерпним.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.

Суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Суд, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, та враховуючи роз`яснення Пленуму ВСУ, викладених у Постанові від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», у п. 3, зазначено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення від 21.02.2024 року серії ВАВ №981793 зазначено, що ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 173 КУпАП, однак не викладені дані, яким чином він порушував громадський порядок та спокій громадян, відсутня інформація про здійснення правопорушення в громадському місці з використанням нецензурної лайки. Натомість, при складанні протоколу посадова особа обмежилася вказівкою про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та вказівкою на нецензурну лайку.

Такі формулювання не містять суті правопорушення і не передбачені диспозицією ст. 173 КУпАП.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З врахуванням наведеного, суд дійшов висновку про недоведеність факту наявності в діяннях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з вимогами п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки адміністративне стягнення на ОСОБА_1 не накладається, то судовий збір по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до приписів ст. 40-1 КУпАП, - не сплачується.

Керуючись ст.ст. ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 щодо вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду через Монастириський районний суд Тернопільської області.

Суддя І. М. Галіян