справа № 619/244/24
провадження № 3/619/145/24
Постанова

іменем України

24 січня 2024 року,

суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М. розглянула у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

установила:

ОСОБА_1 01.01.2024 приблизно об 11 год 30 хв за адресою: АДРЕСА_1 , щодо своєї матері ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні в її бік нецензурною лайкою та погрозі здійснення фізичної розправи, що завдало шкоди психічному здоров`ю останньої.

Крім того, ОСОБА_1 04.01.2024 приблизно о 10 год 00 хв за місцем мешкання, стосовно своєї матері ОСОБА_2 , вчинив насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в її бік нецензурною лайкою та погрозі здійснення фізичної розправи, внаслідок чого останній було завдано шкоду психологічного характеру.

Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, причину неявки не повідомила, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлялася шляхом направлення SMS-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку SMS.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причину неявки суду не повідомив, хоча про місце, дату та час судового розгляду повідомлявся шляхом направлення SMS-повідомлення, однак судові повістки не доставлені через те, що абонент тимчасово недоступний, про що свідчать довідки про недоставляння SMS. Крім того, матеріали справ містять заяви останнього, у яких він просить здійснити розгляд справ за його відсутності, вину визнає.

При цьому, ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколів про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді, про що маються відповідні дані у протоколах.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою та судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень доказана в повному обсязі та підтверджується: протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 557361 від 01.01.2024 та серії ВАВ № 380954 від 04.01.2024 підписаними особою, яка притягається до адміністративної відповідальності із зазначенням, що він визнає свою вину; рапортами від 01.01.2024 та 04.01.2024; заявою та поясненнями ОСОБА_2 , у яких вона зазначила, що її син вживав алкогольні напої, вона зробила йому зауваження після чого він почав їй погрожувати та висловлюватися нецензурною лайкою, на зауваження не реагував; поясненнями ОСОБА_1 , у яких він зазначив, що він випивав алкогольні напої та хотів йти спати, але мати зробила йому зауваження через те, що він зловживає спиртними напоями. Після чого він почав виражатися в її сторону нецензурною лайкою; формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства; постановою Дергачівського районного суду Харківської області від 22.11.2023 по справі № 619/5649/23, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 та свідоцтвом про укладення шлюбу, у якому зазначено про зміну прізвища на « ОСОБА_3 ».

У п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року за № 2229-VIII визначено, що психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Отже, психологічне насильство це умисні дії, коли особа прагне спричинити шкоду, порушити права і свободи людини.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, а саме: домашнє насильство, тобто умисне вчинення діянь психологічного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, вчинене особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Як передбачено ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Пунктом 6 розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України передбачено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою. Відповідно до постанови (ухвали) суду вноситься інформація в АСДС під номером об`єднаної справи (матеріалів кримінального провадження) та відмітки про об`єднання справ (матеріалів кримінального провадження) із зазначенням номера нової судової справи (матеріалів кримінального провадження).

Враховуючи, що до суду надійшли справи щодо декількох адміністративних правопорушень (№ 619/244/24, № 619/246/24), вчинених однією особою, які розглядаються одночасно одним суддею та з метою всебічного та повного з`ясування усіх обставин справи, вони підлягають об`єднанню в одне провадження, з присвоєнням об`єднаній справі єдиного унікального номеру «619/244/24».

Згідно зі ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34, 35 КУпАП, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Враховуючи характер вчинених правопорушень, особу правопорушника, ступінь вини, загальні основи накладення адміністративних стягнень, суддя дійшла висновку про накладення адміністративного стягнення у виді громадських робіт, у межах санкції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Главою 30-А КУпАП визначено провадження про виконання постанови про застосування громадських робіт, де у ст. 321-1 зазначено, що виконання стягнення у вигляді громадських робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, види якої визначаються органами місцевого самоврядування. У разі втрати працездатності, призову на строкову військову службу, взяття під варту, засудження до кримінального покарання у виді позбавлення або обмеження волі, або якщо невідоме місцезнаходження особи, постановою суду (судді) за поданням органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, громадські роботи замінюються штрафом, розмір якого визначається з розрахунку, що чотири години невідбутих громадських робіт дорівнюють одному неоподатковуваному мінімуму доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя,

постановила:

Об`єднати в одне провадження адміністративну справу стосовно ОСОБА_1 за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП (справа № 619/244/24, провадження 3/619/145/24) з адміністративною справою щодо ОСОБА_1 за фактом вчинення правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП (справа № 619/246/23, провадження 3/619/143/24).

Об`єднаній справі присвоїти єдиний унікальний номер «619/244/24».

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 (тридцять) годин.

Громадські роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, у вільний від роботи чи навчання час безоплатних суспільно корисних робіт, вид яких визначають органи місцевого самоврядування.

Строк стягнення у виді громадських робіт обчислюється в годинах, протягом яких порушник виконував визначену суспільно корисну працю.

Громадські роботи виконуються не більш як чотири години на день.

Виконання постанови покладається на уповноважений орган з питань пробації.

У разі ухилення порушника від відбування громадських робіт постановою суду (судді) за поданням органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, невідбутий строк громадських робіт може бути замінено штрафом або адміністративним арештом.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко