Справа № 390/2290/23
Провадження № 3/390/1155/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2024 р.Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Квітка О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Шульги А.О.,

особи, яка притягається до відповідальності, - ОСОБА_1 ,

захисника - адвоката Язан Л.С.,

потерпілої - ОСОБА_2 ,

представника потерпілої - адвоката Калінки-Бондар О.Б.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Обознівка Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянин України, працює водієм маршрутного транспортного засобу ФОП « ОСОБА_3 », проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2023 до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол серії ВАВ №240841 від 14.11.2023 та розподілено судді Бойко І.А.. Після задоволення заяви про самовідвід 06.02.2024 справу розподілено судді Квітці О.О.. В протоколі зазначено, що о 19 год. 30 хв. 14 листопада 2023 року ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї невістки ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні грубою нецензурною лайкою, що могло завдати шкоди психологічному здоров`ю ОСОБА_2 ..

ОСОБА_1 в судовому засіданні відмовився надавати пояснення на підставі ст. 63 Конституції України. Справу щодо нього просив закрити.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомила, що вона проживає в АДРЕСА_1 , разом із двома дітьми. Її чоловік (син ОСОБА_1 ) зараз перебуває на війні. Ввечері 14.11.2023 до її будинку приїхав ОСОБА_1 , зайшовши в коридор, останній почав голосно висловлюватися на її адресу лайкою, розбудивши її молодшого сина. Далі ОСОБА_1 почав намагатися самостійно відштовхнути її автомобіль, який стояв на подвір`ї, щоб загнати свою маршрутку. Внаслідок чого її авто ледь не вдарилося об стіну будівлі. Побачивши його агресивні дії, а також намагання підійти до неї, вона закрилася у будинку. Після чого ОСОБА_1 почав стукати іграшковим автоматом у вікна будинку та кричати і лаятися. Вона викликала працівників поліції. Вказала, що ОСОБА_1 постійно поширює неправдиві чутки про неї по селу та в подальшому також ініціював конфлікти з нею.

Судом досліджені наступні матеріли:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №240841 від 14.11.2023, складений щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а також копія вказаного протоколу (а.с. 1-2);

- письмове пояснення від 14.11.2023 ОСОБА_1 , на якому відсутній підпис ОСОБА_1 (а.с. 3);

- форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства (а.с. 6);

- пояснення ОСОБА_2 від 14.11.2023, в якому, зокрема, зазначено, що вона перебувала за місцем свого проживання та до будинку приїхав її свекор ОСОБА_1 , який повідомив, що буде проживати у будинку, хоча протягом багатьох років не проживав у цьому будинку та розпочав виражатися в її бік грубою, нецензурною лайкою, погрожував їй фізичною розправою, дуже сильно стукав по вікнах, перелякавши її дітей (а.с. 7);

- протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.11.2023, в якому ОСОБА_2 просила притягнути до відповідальності ОСОБА_1 (а.с.8);

- довідка Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області від 17.11.2023, в якій зазначено, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не притягувався (а.с. 9);

- відеозапис нагрудної камери працівника поліції (а.с. 10);

- рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19.01.2024 за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , заінтересована особа ОСОБА_1 , про видачу обмежувального припису, яким видано обмежувальний припис ОСОБА_1 щодо ОСОБА_2 та її малолітніх дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (а.с.2-7 провадження 3зв/390/1/24);

- рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2021 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Кропивницька районна державна адміністрація, про усунення перешкод у користуванні житловим будинком та вселення, скасування права власності на житловий будинок, яким позов задоволено частково та усунуто ОСОБА_1 перешкоди в користуванні житловим будинком з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом його вселення до вказаного будинку з передачею йому ключів від будинку (а.с. 36-48);

- ухвали (знеособлені) Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 14.05.2021 про відкриття провадження по справі та від 16.01.2023 про зупинення провадження по справі (а.с. 51-52);

- відповідь відділення поліції №2 (м. Кропивницький)Кропивницького РУП від 20.04.2021, в якій зазначено, що у провадженні сектору дізнання перебувають матеріали кримінального провадження №0000296 від 08.04.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Жодній особі не повідомлено про підозру. ОСОБА_6 05.03.2020 звернувся до ч/ч Кропивницького РВП про те,що о 9:30 год. 04.03.2020 за місцем проживання за вказаною адресою його батько ОСОБА_1 разом зі своєю дружиною на ім`я ОСОБА_7 вчинили сварку, в ході якої ображали його нецензурною лайкою (а.с.53);

- витяг з ЄРДР по кримінальному провадженню №0000296 від 08.04.2020 (а.с.54);

- копія постанови про накладення адміністративного стягнення від 14.11.2023 щодо ОСОБА_1 (а.с.55).

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, диспозицією ст. 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї.

Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконанні захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходженні корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї (матеріальний склад).

Відповідно до п. 3 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Водночас, психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Тобто, під домашнє насильство, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, підпадають такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї.

Згідно із частинами 2 та 3 ст.3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства, - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Тобто, після виявлення факту вчинення правопорушення працівник поліції зобов`язаний зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення.

Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 240841 від 14.11.2023 з достатньою повнотою конкретизовано, в чому саме полягало психологічне насильство щодо ОСОБА_2 , яке виражалось у висловлюванні грубою нецензурною лайкою ОСОБА_1 ..

В суді ОСОБА_2 уточнила свої письмові пояснення, з яких можна встановити, що ОСОБА_1 виражався на її адресу нецензурною лайкою в присутності її дітей.

Суд звертає увагу, що ОСОБА_1 у суді відмовився надавати пояснення, тобто фактично не заперечує події конфлікту з невісткою, проте заперечує ображання її нецензурною лайкою.

Доводи сторони захисту з приводу того, що матеріалами справи не підтверджено об`єктивну сторону правопорушення, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, суд визнає безпідставними, оскільки вказане спростовується поясненнями ОСОБА_2 щодо події, яка мала місце 14.11.2023.

Посилання сторони захисту на те, що ОСОБА_1 має право на проживання у будинку і що конфлікт виник саме із-за користуванням будинком, де проживає потерпіла ОСОБА_2 , не підтверджуються доказами.

За таких підстав суд критично оцінює версію сторони захисту стосовно того, що конфлікт відбувся із-за відмови впустити у будинок ОСОБА_1 ..

При цьому, суд не бере до уваги докази, які надані не стосуються події, яка мала місце 14.11.2023 і характеризують поведінку учасників, яка мала місце вже після вказаної події.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП, оцінивши належні та допустимі докази в їх сукупності, на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки він вчинив домашнє насильство психологічного характеру.

Відповідно до вимог п.7 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, що передбачені ст.38 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Враховуючи, що події відбулася 14.11.2023, то справу слід закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, що передбачені ст.38 КУпАП

Керуючись ст.ст.33, 38, 173-2, 247, 279, 280, 283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, та закрити справу у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, що передбачені ст.38 КУпАП.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, потерпілою протягом десяти днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області.

Суддя О.О.Квітка