Справа № 405/472/24
Провадження №3/405/132/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 березня 2024 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі: головуючого судді Плохотніченка Л.І., за участю захисника - адвоката Коротича В.А. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої в ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3

за ч.1 ст.164-12 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, в період часу з 01.01.2021 по 30.06.2023 допустила порушення бюджетного законодавства в частині включення недостовірних даних до бюджетних запитів під час складання розрахункової потреби до кошторису на 2023 рік, а саме: не враховано дані про фактичне використання паперу та конвертів у минулих бюджетних періодах та наявні їх залишки, що утворилися на початку року. Дане порушення призвело до завищення потреби в коштах на 2023 рік за КЕКВ 2110 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» на суму 1 169 350, 20 грн., яку профінансовано, чим порушила п.16 ст. 116 Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 №2456-VI ( зі змінами), п.20 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228. Відповідно до п.16 ч.1 ст.116 Бюджетного кодексу встановлене порушення є порушенням бюджетного законодавства, що є порушенням п. 20 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою КМУ від 28.02.2002 №228 (зі змінами), за що передбачена відповідальність ч.1 ст.164-12 КУпАП.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином, причини неявки суду не відомі.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - адвокат Коротич В.А. в судовому засіданні 08.03.2024 заявив про можливість розгляду справи за відсутності його підзахисної, яка свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-12 КУпАП, за обставин зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, - не визнає.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Разом з тим, захисник суду пояснив, що мають місце грубі порушення допущені посадовою особою Держаудитслужби під час складання вказаного протоколу, а саме, відповідно до ст.254 КУпАП протокол про вчинення адміністративного порушення складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. В даному випадку, протокол складено більше ніж через місяць. По-друге, за змістом процесуальних положень КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно фіксує подію адміністративного правопорушення і є джерелом доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи і правильне її вирішення. Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, повинно бути зазначено нормативний акт, який передбачає відповідальність за вчинене правопорушення та правову кваліфікацію вчинену відповідно до положень КУпАП. Також протокол про адміністративне правопорушення має містити юридичне формулювання вчиненого адміністративного правопорушення з розкриттям його об`єктивної сторони. Відповідно до диспозиції ч.1 ст.164-12КУпАП, з огляду на факти встановлені ревізорами, в провину ОСОБА_2 ставиться: включення недостовірних даних до бюджетних запитів, що призвело до затвердження необґрунтованих бюджетних призначень або необґрунтованих бюджетних асигнувань. В протоколі зазначається про порушення п.16 ст.116 Бюджетного кодексу України та п.20 Порядку складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого ПКМУ. Відповідно до п.16 ст.116 Бюджетного кодексу України, порушенням бюджетного законодавства визнається - порушення порядку або термінів подання, розгляду і затвердження кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету, затвердження у кошторисах показників, не підтверджених розрахунками та економічними обґрунтуваннями. Про зазначення порушення щодо строків та порядку подання кошторисів і звітів про його виконання, ані в акті ревізії, ані в протоколі нічого не зазначається. Таке порушення не було виявлено. В протоколі йде мова про включення недостовірних даних до бюджетних запитів. Відповідно до п.20 Порядку складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого ПКМУ №228, під час визначення обсягів видатків бюджету та надання кредитів з бюджету розпорядників нижчого рівня головні розпорядники повинні враховувати об`єктивну потребу у коштах. В провину, саме в яку дію ставиться включення недостовірних даних до бюджетних запитів, що призвело до затвердження необґрунтованих бюджетних призначень або необґрунтованих бюджетних коштів.

Порушення п.20 Порядку може бути вчинено спеціальним суб`єктом - головним розпорядником бюджетних коштів, яким подається запит до Мінфіну і яким, в даному випадку, являється безпосередньо Центральний орган - це ДСА України, а не його територіальне управління. Таким чином, службова особа - ІНФОРМАЦІЯ_3 не підпадає під ознаки суб`єкта адміністративного правопорушення за тими ознаками, які зазначаються в протоколі. Також необхідно зазначити, що в вищевказаною Інструкцією Мінфіна, встановлені і відповідні форми бюджетних запитів: БЗ 1 - загальна форма і БЗ 2 - індивідуальна. Вказані норми взагалі не містять граф щодо залишків, оскільки така інформація не може навіть включатись, тому що вона не передбачена самим Мінфіном в цих формах запитів. Зі змісту протоколу, при підготовці цих бюджетних запитів на територіальне управління судової адміністрації покладається лише збір інформації щодо необхідності на майбутнє потреб, в даному випадку, це папір і коштові конверти. Збирає усе з урахуванням потреб, сама судова адміністрація, територіальне управління не готує ці цифри, вони подаються безпосередньо судами в залежності від кількості в наявності справ, кількості учасників процесу, ну щодо конвертів, необхідність розсилки, пересилки, повернення. З огляду на такі обставини подавались певні цифри щодо необхідності закупки на наступний бюджетний рік. Крім цього, відповідно до цієї інструкції Мінфіну, бюджетний запит готується не на один календарний рік (наступний), він готується на три роки вперед. Три роки підряд, інформація на рік може корегуватися в залежності від використання. Знову ж таки, графи про наявність залишків матеріальних цінностей, у даному випадку паперу, конвертів, форма бюджетного запиту не передбачає. Тому виникає таке риторичне питання, що ж ставиться в провину. Особі фактично ставлять в провину повідомлення не достовірних даних. Особа не могла таке повідомити, тому що, сам бланк не передбачає такої графи як зазначення залишків, є просто планування скільки треба. В матеріалах можливо є, що навіть на прикладі Ленінського суду, наприклад, на 2023 рік суд просить - 1000 пачок паперу, умовно кажучи; ТУ ДСА обробляє цю інформацію, з інших судів також надходить інформація про потрібну кількість, і вони потім вже подають в пропозицію до ДСА України, яка формує вже бюджетний запит до Мінфіну. Подають потребу в папері в ДСА, але подають його зменшуючи кількість, в свою чергу ДСА теж його ще зменшує і подає у Мінфін. І Мінфін вже, коли фінансує потребу, також ще зменшує його. Це практика затвердження цих запитів і виділення коштів з бюджету. По факту виходить на 2023 рік суд дає 1000 пачок, територіальне управління - 800, ДСА - 700, а Мінфін виділяє 600 - таке формування фінансування і виходить.

Відповідно до матеріалів адміністративної справи формування потреб для загальних судів Кіровоградської області в папері та поштових конвертах на 2023 рік відбувалося на початку 2023 року - потреби в зазначених матеріальних цінностях направлено до ДСА України 04.02.2023. Виявлено правопорушення 11.12.2023. Протокол складено 23.01.2024(значно пізніше, ніж 24 години з моменту виявлення "порушення"). За таких обставин строк притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.164-12 КУпАП, закінчились ще 04.05.2023.

За таких обставин, справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП з огляду на відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст.164-12 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.164-12 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за включення недостовірних даних до бюджетних запитів, що призвело до затвердження необґрунтованих бюджетних призначень або необґрунтованих бюджетних асигнувань; порушення вимог Бюджетного кодексу України при здійсненні попередньої оплати за товари, роботи та послуги за рахунок бюджетних коштів, а також порушення порядку і термінів здійснення такої оплати; здійснення платежів за рахунок бюджетних коштів без реєстрації бюджетних зобов`язань, за відсутності підтвердних документів чи при включенні до платіжних документів недостовірної інформації, а також безпідставна відмова у проведенні платежу органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів; порушення вимог Бюджетного кодексу України при здійсненні витрат державного бюджету (місцевого бюджету) у разі несвоєчасного набрання чинності законом про Державний бюджет України (несвоєчасного прийняття рішення про місцевий бюджет) на відповідний рік.

Відповідно до п.16 ст.116 Бюджетного кодексу порушенням бюджетного законодавства визнається порушення порядку або термінів подання, розгляду і затвердження кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету, затвердження у кошторисах показників, не підтверджених розрахунками та економічними обґрунтуваннями.

Згідно з п.20 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою КМУ від 28.02.2002 N 228, під час визначення обсягів видатків бюджету та/або надання кредитів з бюджету розпорядників нижчого рівня головні розпорядники повинні враховувати об`єктивну потребу в коштах кожної установи, виходячи з її основних виробничих показників і контингентів, які встановлюються для установ (кількість класів, учнів у школах, ліжок у лікарнях, дітей у дошкільних закладах тощо), обсягу виконуваної роботи, штатної чисельності, необхідності погашення дебіторської і кредиторської заборгованості та реалізації окремих програм і намічених заходів щодо скорочення витрат у плановому періоді. Обов`язковим є виконання вимоги щодо першочергового забезпечення бюджетними коштами видатків на оплату праці з нарахуваннями, виплату стипендії, а також на господарське утримання установ. Під час визначення видатків у проектах кошторисів установи повинен забезпечуватися суворий режим економії коштів і матеріальних цінностей. До кошторисів можуть включатися тільки видатки, передбачені законодавством, необхідність яких обумовлена характером діяльності установи. Видатки на придбання обладнання, капітальний ремонт приміщень тощо, які не є першочерговими, можуть передбачатися лише за умови забезпечення коштами невідкладних витрат та відсутності заборгованості. При цьому видатки на заробітну плату з коштів спеціального фонду обчислюються залежно від обсягу діяльності, що провадиться за рахунок цих коштів, із застосуванням встановлених законодавством норм, які використовуються установами аналогічного профілю.

Мінфін має право визначати на кожний рік порядок врахування у кошторисах обсягів заборгованості, яка виникла внаслідок непогашення бюджетних зобов`язань установ.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення фактично є тим актом, який містить формулювання обвинувачення, тому за змістом він повинен відповідати вимогам статті 256 КУпАП.

Також законом встановлений строк протягом якого протокол повинен бути складений : не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення (частина друга статті 254 КУпАП).

Судом встановлено, що акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області за період з 01.01.2021 по 30.06.2023 року складено 26 грудня 2023 року.

В порушення приписів частини другої статті 254 КУпАП уповноваженою посадовою особою протокол №04-11/16/2024пр, про притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за ч.1 ст.164-12 КУпАП складений лише 23 січня 2024 року.

Крім того, на час скерування до суду матеріалів щодо ОСОБА_2 закінчились строки накладення адміністративного стягнення.

Згідно з частиною другою статті 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостійцієї статті.

Верховний Суд у постанові від 03.05.2018 у справі № 487/2854/17 зробив висновок, що Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття "триваюче" правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально.

Верховний Суд у постанові від 11.04.2018 у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Включення недостовірних даних до бюджетних запитів під час складання розрахункової потреби до кошторису, як один із видів правопорушення за ч.1 ст.164-12 КУпАП, не є триваючим.

Наведене у сукупності є підставою для закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 164-12, 245, 247 п.1, 280, 256, 284 КпАП України, суд

постановив:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за ч.1 ст.164-12 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Леонід Іванович Плохотніченко