Справа № 199/1715/24
ПОСТАНОВА

іменем України

27.03.2024 місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Щербина-Почтовик І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого керівником ФОП «Торглайн-Днепр», РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1634 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 працюючи керівником ФОП «Торглайн-Днепр» несвоєчасно подав до ДПІ в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра податковий розрахунок сум доходу, нарахованого на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за ІІІ квартал 2023 при граничному строку надання 09.11.2023 року, фактично надано 04.02.2024 року відповідно до акту перевірки від 14.02.2024 року № 5894/04-36-24-13/38752702. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1634 КУпАП.

У судове засідання, будучи належним чином сповіщеним про дату та час розгляду справи ОСОБА_1 не з`явився, будь яких заяв чи клопотань від останнього не надходило.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, тобто добросовісно не виконав процесуальні обов`язки, вважаю можливим розгляд справи здійснювати у його відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1634 КУпАП, підтверджується повністю дослідженими в судовому засіданні доказами:

- відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення №7474/04-36-24-13/ від 27.02.2023 року що складений у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП;

- актом про результати перевірки від 14.02.2024 № 5894/04-36-24-13/38752702, якою встановлено вищевказані порушення.

Аналізуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що дійсно ОСОБА_1 було вчинено інкриміноване йому правопорушення, та його дії правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 1634 КУпАП як такі, що виразилися у несвоєчасному повідомленні державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Відповідно до ч.1 ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1)про накладення адміністративного стягнення; 2)про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Відповідно до ч.2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов?язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об?єднаннями на всій території України. Обов?язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Як слідує з п. 2) ч. 1 ст. 27 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційний суд аналізує судову статистику, вивчає та узагальнює судову практику, інформує про результати узагальнення судової практики відповідні місцеві суди, Верховний Суд.

Так, суддя Дніпровського апеляційного суду, переглядаючи в апеляційному порядку справу про адміністративне правопорушення № 199/8168/22 (постанова від 04.10.2023), зазначив про те, що відрахування тримісячного терміну, передбаченого ч. 2 ст. 38 КУпАП, необхідно рахувати з наступного дня граничного строку надання податкового розрахунку.

Як убачається з матеріалів провадження, зокрема протоколу про адміністративне правопорушення, який складено 27 лютого 2024 року за фактом правопорушення, що було виявлено актом перевірки від 14.02.2024 № 5894/04-36-24-13/38752702, при цьому, граничний термін подання відомостей становив 09.11.2023 рік, а тому останнім днем притягнення до відповідальності ОСОБА_1 було 09 лютого 2024 року, таким чином, на момент розгляду даного провадження вказані строки пройшли, оскільки вони знаходяться поза межами тримісячного строку передбаченого ст. 38 КУпАП. При цьому не залишається і поза увагою суду той факт, що справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 надійшла до суду лише 06.03.2024, тобто поза межами строку накладання адміністративного стягнення.

Врахувавши вищенаведене та з урахування положень ст. 38 КУпАП прихожу до висновку про необхідність закриття справи у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного та керуючись ст. 38, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1634 КУпАП.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1634 КУпАП закрити, на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: І.В. Щербина-Почтовик