П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись з матеріалами справи, які надійшли із Західного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Ядзакі Україна» (), адреса місця роботи: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Минай, вул. Туряниці, 7, РНОКПП НОМЕР_1 -

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення -

в с т а н о в и в:

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення №001609/209/33-00-50-10 від 14.11.2023 ОСОБА_2 керівник ТОВ «Ядзакі Україна» вчинив правопорушення, а саме: ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, про що свідчить несвоєчасна реєстрація податкових накладних. Дії ОСОБА_3 за порушення вимог п.201.1 ст. 201 та п.89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України кваліфіковані за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

У судове засідання ОСОБА_4 не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся судом своєчасно та належним чином.

Засобами електронного зв`язку до суду надійшли пояснення представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 адвоката Лісунової А.А., в яких вона просила закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю в його діях складу інкримінованого правопорушення, а також у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. Просила розглядати справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вказала, що у зв`язку з фактом оскарження ТОВ «Ядзакі Україна» результатів перевірки у Львівському окружному апеляційному суді, за наслідками якої складено протокол, такі не можуть вважатися достатніми та належними доказами порушення ОСОБА_5 порядку ведення податкового обліку. В його діях відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП. Крім того, вказує, що в порушення вимог ст.256 КУпАП протоколі не вказані дії (бездіяльність) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, спосіб вчинення цього правопорушення (недостовірне декларування податкових зобов`язань, неналежне виконання посадових обов`язків, яких саме тощо). Також, не наведені будь-які обставини, які б вказували на наявність у ОСОБА_3 наміру на порушення порядку податкового обліку.

Також зазначила, що адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП не є триваючим. За фактичними обставинами, відображеними в Акті перевірки, порушення вимог податкового законодавства відбулось у момент реєстрації окремих податкових накладних з порушенням граничного строку, передбаченого законодавством: у лютому 2020 р., серпні, вересні, жовтні 2022 р., січні, квітні, червні, липні, серпні 2023 року. Тобто, навіть у випадку наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1631 КУпАП, беручи до уваги положення ст. 38 КУпАП, накладення стягнення на посадову особу товариства було можливе щонайпізніше у строк до листопада 2023 року. Звернула увагу, що днем виявлення правопорушення є 07.09.2023 (дата складення Акту перевірки), з дати виявлення правопорушення також минуло три місяці (07.12.2023). Натомість, відповідно до інформації, наявної на сайті Судова влада України, матеріали щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_6 у справі № 308/22977/23 надійшли до суду лише 26.12.2023, тобто з пропуском трьохмісячного строку. Виснувала, що дані обставини є безумовною підставою для закриття провадження у справі, оскільки приписи 247 статті КУпАП є імперативними, не передбачають можливості поновлення чи продовження такого строку і чітко вказують, що у випадку спливу строку, передбаченого ст.38 КУпАП, суд повинен закрити провадження.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.163-1 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України,

Об`єктом правопорушень, передбачених зазначеною статтею є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: відсутність податкового обліку; порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених цією статтею, характеризується наявністю вини яку формі умислу,так іу формі необережності.

Суб`єктами правопорушень, передбачених ч. 1 ст.163-1 КУпАП можуть бути керівники та інші посадови особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово-економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення №001609/209/33-00-50-10 від 14.11.2023, ОСОБА_7 керівнику ТОВ «Ядзакі Україна» вставиться у вину, що він вчинив правопорушення, а саме: ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, про що свідчить несвоєчасна реєстрація податкових накладних.

При цьому, з вказаного протоколу про адміністративне правопорушення не надається можливим встановити, які саме дії були вчинені ОСОБА_8 , на підставі яких було встановлено ведення ним податкового обліку з порушенням встановленого порядку, коли саме та в який спосіб були вчинені незаконні дії.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають викладатись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Неконкретність обвинувачення не дозволяє особі, яка притягається до адміністративної відповідальності організувати ефективний захист своїх інтересів, а суду перевірити обґрунтованість висунутого обвинувачення у вчиненні правопорушення.

Крім того, встановлено, що особою, яка притягається до адміністративної відповідальності оскаржується податкове повідомлення-рішення №857/33-00-50-10 від 18.10.2023, винесене на підставі акту камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Ядзакі Україна», про що свідчить ухвала Львівського окружного адміністративного суду від 22.11.2023, справа №380/27068/23.

Відповідно до постанови Верховного Суду України по справі № 826/20761/14 від 3 листопада 2015 року, висновки, викладені в акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Такі твердження акта можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, у основу яких покладено згадувані висновки акта.

Відповідно до положень ст.56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Таким чином, суд погоджується з доводами представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про те, що податкове повідомлення-рішення №857/33-00-50-10 від 18.10.2023, винесене на підставі акту камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Ядзакі Україна» в розумінні положень ст.56 Податкового кодексу України є неузгодженим, оскільки таке оскаржується в судовому порядку, а тому стверджувати про його законність та обґрунтованість немає підстав, отже він не може бути визнаний доказом вини ОСОБА_3 , в той же час інші докази, які б доводили вчинення цього правопорушення, в справі відсутні.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Згідно приписів ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєв проти Росії та Карелін проти Росії» суд зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що діяння, яке ставиться у вину гр. ОСОБА_9 , а саме: порушення порядку ведення податкового обліку матеріалами справи не доведене, його вина не підтверджена.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження в справі про притягнення гр. ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 9, 163-1, 221, 245, 247, 280, 283-284, 288-289, 291 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Ядзакі Україна» ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя І.О. Шепетко