П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ікорська Є. С., розглянувши справу про порушення митних правил стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ТОВ «ПРОНАФТА», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И Л А:

12.01.2023 через митний кордон України пункт пропуску «Ягодин - Дорогуск» митного поста «Ягодин» Волинської митниці з Латвійської Республіки в Україну на адресу ТОВ «ПРОНАФТА» Україна, 33003, Рівненська обл., Рівненський р-н, м. Рівне, вул. Гагаріна, буд. 39, ) був переміщений товар «Diesel fuel (EN590) grade F» загальною вагою 24,287 тонн, кількістю 28,910 тис. л при 15 градусах Цельсія, вартістю 25 039,90 доларів США.

Зазначені товари були оформлені в Енергетичній митниці за митною декларацією: типу ІМ 40 ДЕ від 13.01.2023 № 23UA89U4.

Переміщення товару через митний кордон України здійснено на підставі наступних документів:

- сертифікату якості від 29.11.2022 №126756,

- рахунку-фактури від 11.01.2023 №11/01-2023/AN1,

- контракту від 19.08.2022 № 22-D/0027.

Відповідно до умов контракту від 19.08.2022 № 22-D/0027, укладеного між ТОВ «ПРОНАФТА» в особі директора ОСОБА_1 (Покупець) та латвійським підприємством LSEZ SIA V.Biluka komercfirma "EVIJA" (12/16 Upmalas str., Liepaja, Latvia) в особі члена правління ОСОБА_2 (Продавець), продавець продає, а покупець купує дизельне паливо європейського походження (EN590, клас С) із вмістом сірки не більше 10 ppm.

Згідно з відомостями, зазначеними в наданих до митних органів документах, на митну територію України ввезено товар «Diesel fuel (EN590) grade F» походженням з Литовської Республіки. Відповідно до відомостей, зазначених в сертифікаті (паспорті) якості від 29.11.2022 №126756, товар виготовлений підприємством Public Company «Orlen Lietuva» та відповідає вимогам (стандарту) LST EN 590:2022.

Відповідно до вимог ст. 198 Митного кодексу України митному органу в пункті пропуску через державний кордон України згідно із статтею 335 цього Кодексу подаються документи, що містять відомості про товари, достатні для їх ідентифікації.

Нормами ст. 335 Митного кодексу України встановлено, що під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають митному органу в паперовій або електронній формі документи та відомості зокрема, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних заходів. Незалежно від виду транспорту, яким здійснюється переміщення товарів, під час прибуття товарів у пункт пропуску через державний кордон України надаються документи (відомості) або їх реквізити, у тому числі засобами інформаційних технологій (або у вигляді електронного документа), які підтверджують дотримання заборон та/або обмежень згідно із законами України.

Постановами Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1147 «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з Російської Федерації» та від 09.04.2022 № 426 «Про застосування заборони ввезення товарів з Російської Федерації» заборонено ввезення на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з російської федерації.

Відповідно до положень пункту 8 розділу «Вимоги щодо обігу палива на ринку» Технічного регламенту щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 927 (далі Технічний регламент), «кожна партія палива, що вводиться в обіг або перебуває в обігу, повинна мати документ про якість (паспорт якості) палива».

Пунктом 5 Технічного регламенту до припинення або скасування воєнного стану в Україні та протягом наступних 90 календарних днів передбачено введення в обіг палив, які ввозяться на митну територію України з держав - членів ЄС та інших держав (крім палива походженням з російської федерації та республіки білорусь та/або палива, власниками якого є юридичні особи, які зареєстровані на території російської федерації та республіки білорусь, або кінцевими бенефіціарами яких є російська федерація та республіка білорусь, фізичні та юридичні особи, стосовно яких застосовано спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до Закону України «Про санкції»), на підставі документа, що підтверджує відповідність нафтопродуктів вимогам цього Технічного регламенту, виданого іноземним суб`єктом господарювання або органом з оцінки відповідності мовою оригіналу, що підтверджує відповідність нафтопродуктів стандартам EN 228 (автомобільні бензини) і EN 590 (паливо дизельне) або їх аналогів.

З метою дотримання вищезазначених заборон та обмежень, посадовими особами ТОВ «ПРОНАФТА» під час переміщення товару через митний кордон України до митних органів, з метою підтвердження відомостей про фізико-хімічні показники товару, відповідності нафтопродукту стандарту EN 590 (паливо дизельне) і його ідентифікації, надано документи про якість, а саме сертифікат (паспорт) якості від 29.11.2022 №126756, який містить відповідні штампи (печатки) заводу виробника - «Orlen Lietuva».

Також з метою підтвердження виробництва зазначеного товару в Європейському Союзі до митних органів України надано декларації про походження товару (заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару, а саме: рахунок-фактура від 11.01.2023 №11/01-2023/AN1, в якому зазначено, що країна походження товару - Литва.

01 березня 2023 року листом № 20/20-01-01/7.6/211 Держмитслужба проінформувала Енергетичну митницю щодо використання суб`єктами ЗЕД, з метою приховування походження нафтопродуктів зокрема вироблених в російській федерації, підроблених сертифікатів якості виданих публічною компанією «Orlen Lietuva».

З метою перевірки даної інформації Енергетичною митницею, в тому числі дійсності сертифікату якості від 29.11.2022 №126756, на адресу представництва АТ «Орлен Летува» в Україні направлені відповідні запити (листи від 21.03.2023 № 7.6-1/7.6-20.3/13/928 та від 09.06.2023 № 7.6-3/7.6-20.3/12/2296). Відповідно до отриманої від представництва АТ «Орлен Летува» в Україні та від Public Company «Orlen Lietuva» інформації (листи від 20.04.2023 № 63, від 28.04.2023 № 64 та від 29.06.2023 № D2(115-9)-1451), сертифікат якості від 29.11.2022 №126756 литовським підприємством «Orlen Lietuva» не видавалися (відомості про сертифікати якості з такими номерами у підприємства відсутні).

Отже, з метою дотримання встановлених законодавством України з питань митної справи заборон та обмежень, ідентифікації товару при його переміщенні через митний кордон України митним органам ТОВ «ПРОНАФТА» було надано документи, а саме сертифікат якості від 29.11.2022 №126756 що містить відомості про фізико-хімічні показники та виробника товару, факт видачі якого виробником «Orlen Lietuva» не підтверджено.

Тобто посадовими особами ТОВ «ПРОНАФТА» вчинено дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України товару «Diesel fuel (EN590) grade F» загальною 24,287 тонн, кількістю 28,910 тис. л при 15 градусах Цельсія, вартістю 25 039,90 доларів США (915 674,09 грн. по курсу НБУ 36,5686 грн на день перетину митного кордону України) з приховуванням від митного контролю шляхом надання до митного органу, як підстави для переміщення документів, одержаних незаконним шляхом, а саме сертифікату якості від 29.11.2022 №126756, за що ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до частини другої ст. 459 Митного кодексу України, суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно з даними картки обліку особи, яка здійснює операції з товарами, керівником ТОВ «ПРОНАФТА» є громадянин України ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 65 Господарського кодексу України, керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і вирішує питання діяльності підприємства.

Згідно з інформацією, розміщеною в АСМО «Інспектор» ПІК «Провадження в справах про ПМП» Держмитслужби, встановлено, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, відповідальність за які передбачена ст. ст. 482, 483 Митного кодексу України, не притягувався.

Таким чином, в діях керівника ТОВ «ПРОНАФТА» ОСОБА_1 наявні ознаки порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, а саме переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, одержаних незаконним шляхом.

Від захисника ОСОБА_1 - адвоката Руденка Д. В. надійшли письмові пояснення, за змістом яких просив провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Захисник звернув увагу на те, що матеріали справи про порушення митних правил не містять жодних прямих доказів щодо надання митним органам документів, одержаних незаконним шляхом, а саме сертифікату якості від 29.11.2022 № 126756. Крім того зазначив, що у вересні 2023 року, з метою встановлення обставин, щодо можливості надання латвійським підприємством LSEZ SIA V.Biluka komercfirma «EVIJA» Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРОНАФТА» документів, які можуть містити ознаки невідповідності. останнім здійснено запит до LSEZ SIA V.Biluka komercfirma «EVIJA» про надання документів з придбання дизельного палива по наданим сертифікатам (паспортам) якості з підтвердженням від Pablic Company «Orlen Lietuva» про видачу ними сертифікатів (паспортів) якості, а саме: сертифіката якості від 26.10.2022 року № 120922 та під 29.11.2022 № 126756. Листом від 19 вересня 2023 року № 13 LSEZ SIA V.Bihika komerclirma «EVIJA» надано відповідь на запит, згідно з яким на термінал LSEZ SIA V.Bihika komerclirma «EVIJA» було доставлено автотранспортом дизельне паливо від компанії SIA «RDZ Energy» з сертифікатом якості № 126756 по рахунку-фактурі, в яких вказаний сертифікат якості № 126756: №RD-0036/01/2023 від 09.01.2023, e-AD 23LV4000350; сертифікат якості № 120922 від 26.10.2022 на дизельне пальне EN950 з наступним рахунками-фактурою, в яких вказаний сертифікат якості № 120922: №RD-0053/01/2023 від 13.01.2023, е-АD 23LV4000513; №RD-0057/01/2023 від 13.01.2023, е-АD 23LV4000555. Вантаж з дизельним паливом слідував з Акцизного складу на Акцизний склад Європейського Союзу під статусом Європейського виробництва. Крім того, листом Pablic Company «Orlen Lietuva», який було надано на запит інформації компанією SIA «RDZ Energy» щодо сертифікатів якості SIA «Orlen Lietuva» №120922_126756,15480_3874826, 153835_4153066. SIA «Orlen Lietuva» підтверджує, що ретельний пошук та перегляд записів показав, що SIA «Orlen Lietuva» має записи, які відповідають точним цифрам та деталям, про які запитували. Зазначені сертифікати якості є справжніми. У зв`язку з чим, при переміщенні через митний кордон України товару «Disel fuel (EN590) grade F» загальною вагою 24,287 тон, кількістю 28,910 тис. л, посадовими особами ТОВ «ПРОНАФТА» митні правила не порушувалися, а достовірність сертифікату якості від 29.11.2022 № 126756 підтверджено виробником «Orlen Lietuva».

Представник митного органу Герега К. М. надіслала на адресу суду заперечення на пояснення адвоката Руденка Д. В. та додаткові пояснення, у яких спростувала таке та просила визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України. Крім того, представник митного органу зазначила, що ТОВ «ПРОНАФТА», який є імпортером палива дизельного на митну територію України та пред`являє документи митним органам, повинен додержуватись вимог законодавства, виконувати митні правила України. Відповідно до 1, 6 ст. 43 МК України, документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. «Orlen Lietuva» є виробником даного дизельного палива, місцезнаходження якого є Литовська Республіка. У рахунках-фактурах від 11.01.2023 №11/01-2023/AN1, зазначено країну походження товару - Литва. З вказаного вище випливає, що єдиним підтвердженням країни походження цього дизельного палива є 2 документи: сертифікат якості та інвойс. Згідно з листом Public Company «Orlen Lietuva» від 29.06.2023 № D2(115-9)-1451, сертифікат якості від 29.11.2022 №126756 литовським підприємством «Orlen Lietuva» не видавався. Продавець товару не є виробником товару та за місцезнаходженням перебуває в Латвії, звідки і відправлявся товар. Так як Public Company «Orlen Lietuva» не підтверджено видачу сертифікату якості, то фактично і країна походження не підтверджена. Тому директор ТОВ «ПРОНАФТА» ОСОБА_1 чітко розумів та усвідомлював характер протиправної дії (надання митному органу сертифікату якості від 29.11.2022 №126756, який є єдиним документом, що містить відомості про фізико-хімічні показники та виробника товару, та у результаті підтверджує країну походження), ввів в обіг паливо дизельне невідомого походження та з невідомими фізико-хімічними характеристиками, на підставі документу, одержаного незаконним шляхом, та свідомо припускав настання шкідливих наслідків (складання протоколу про ПМП, завдання шкоди населенню, державі). Вказані дії ОСОБА_1 характеризується умисною формою вини. З приводу листів, на які посилався захисник, Енергетична митниця зазначила наступне. Наданий лист від 19.09.2023 року не спростовує докази, наявні у справі про ПМП, оскільки поставка Товару з Литви до Латвії, а у подальшому перепродаж товару між латвійськими підприємствами на території Литви SIA RDZ ENERGY ( Латвія ) компанії LSEZ SIA V.Biluka komercfirma «EVIJA» лежить виключно в площині господарських правовідносин між цими компаніями. Лист ORLEN LATVIJA (Латвія) від 12.09.2023, який надавався компанії SIA RDZ ENERGY чітко зазначено, що ORLEN LATVIJA не може надати чіткої відповіді щодо сертифікатів, нібито наданих ORLEN LIETUVA (Литва) у минулому, оскільки на даний момент органи влади Латвії розслідують випадки підробки сертифікатів у великій кількості і процес не завершено. Ми зможемо відповісти по суті після з`ясування фактів шахрайства щодо сертифікатів, які ймовірно виготовила ORLEN LIETUVA (Литва).У першому абзаці листа «ORLEN Lietuva» від 19.10.2023 зазначено наступний текст «у відповідь на Ваш лист із запитом надати певну інформацію від SIA ORLEN Латвія ». Зазначений лист, виготовлений на бланку виробника « ORLEN Lietuva », а фактично по тексту цього листа відповідь надає SIA «ORLEN Latvija». А тому інформацію надавало тільки SIA «ORLEN Latvija» (Латвія), яке є лише представником, а не виробником товару. А тому листи, які надавались адвокатом, є неналежними доказами та такими, що не заслуговують на увагу, оскільки Енергетичною митницею отримано інформацію та докази безпосередньо від виробника товару - лист Public Company «Orlen Lietuva» від 29.06.2023 № D2(115-9)-1451, відповідно до якого сертифікат якості від 29.11.2022 №126756, литовським підприємством «Orlen Lietuva» не видавався. Представник зауважила, що представництво АТ «Орлен Летува» в Україні листом від 20.04.2023 № 63 надало Енергетичній митниці інформацію як визначити достовірність сертифікатів якості. Так, відповідно до вказаного листа - «компанія видає унікальний сертифікат якості кожному клієнту Компанії на кожну партію продукції. Перша послідовність цифр «приклад: 162615_4912929» сертифікату вказує на номер сертифіката, виданого на НПЗ, а друга послідовність цифр «приклад: 929» є унікальним номером кожної товарної партії. Компанія не видає сертифікати якості лише з однією послідовністю цифр «приклад: 162615». Отже, сертифікат якості від 29.11.2022 №126756, який надавався митним органам України ТОВ «ПРОНАФТА», має лише одну послідовність цифр, які «Orlen Lietuva» не видає.У судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Руденко Д. В. наполягав на закритті провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил з підстав, указаних у письмових поясненнях.

У судові засідання ОСОБА_1 не з`явився, відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи.

Також у судовому засіданні представники митного органу Герега К. М. та Холодкова О. С. просили визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 915 674,09 гривень із конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил. Відповідно до ч. 2 ст. 541 МКУ у разі застосування конфіскації просили зазначити про стягнення вартості цих товарів.

Вислухавши пояснення представників Енергетичної митниці, доводи сторони захисту, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суддя дійшла такого висновку.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про порушення митних правил № 0138/90300/23 додано копії таких документів: листа (вих. № 7.6-20-1/20-20.1/13/331 від 23.08.2023) ОСОБА_1 про направлення протоколу про ПМП № 0138/90300/23 від 22.08.2023, повідомлення про вручення поштового відправлення № 916 та список згрупованих поштових відправлень з чеком, службової записки про обставини складання протоколу про ПМП № 0138/90300/23 від 22.08.2023, ЕМД від 13.01.2023 № 23UA89U4, рахунку-фактури від 11.01.2023 №11/01-2023/AN1, копія CMR від 1 1.01.2023 №LV-А1, сертифікату якості від 29.11.2022 №126756, контракту від 19.08.2022 № 22-D/0027, курсу валют станом на 13.01.2023, ЕА №U А903000/2023/901040 від 11.01.2023, листа Державної митної служби України від 01.03.2023 № 20/20-01-01/7.6/211, адресованого Енергетичній митниці, листа представництва «Orlen Lietuva» в Україні від 17.02.2023 №62, адресованого Міністру Економіки України та в.о. Голови Державної митної служби України, листа Енергетичної митниці від 21.03.2023 №7.6-1/7.6-20.3/13/928, адресованого Представництва «Orlen Lietuva» в Україні, листа Представництва «Orlen Lietuva» в Україні від 20.04.2023 № 63, адресованого Енергетичній митниці, листа Представництва «Orlen Lietuva» в Україні від 28.04.2023 № 64, адресованого Енергетичній митниці, листа Енергетичної митниці 09.06.2023 № 7.6-3/7.6-20.3/12/2296, адресованого Представництву «Orlen Lietuva» в Україні, листа Представництва «Orlen Lietuva» в Україні від 29.06.2023 № D2(l 15-9)- 1451), адресованого Енергетичній митниці, витягу з відомостями про сертифікат №126756, який не видавався, витягу з АСМО «Інспектор» щодо ТОВ «ПРОНАФТА».

З огляду на докази, додані до протоколу про порушення митних правил, доводи захисника є безпідставними.

Відповідно до вимог ст. 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. У даному випадку - за місцем знаходження Енергетичної митниці.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Згідно зі ст. ст. 10, 11 КУпАП правопорушення визнається вчиненим: 1) умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, 2) з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 03 червня 2005 року «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Оскільки відповідь від митних органів Латвійської Республіки надійшла до Енергетичної митниці 03.07.2023, що свідчить про момент фактичного виявлення правопорушення, а протокол про порушення митних правил надійшов до суду 19.10.2023, тобто у 6-місячний строк з моменту виявлення правопорушення, то слід вважати, що строк накладення адміністративного стягнення не сплив.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про правопорушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши та вивчивши документи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, слід дійти висновку, що директором ТОВ «ПРОНАФТА» ОСОБА_1 було здійснено переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, одержаних незаконним шляхом.

Провадження у справах про порушення митних правил згідно зі ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суддя бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Водночас, частиною 3 статті 3 Митного кодексу України передбачено, що норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом, як правопорушення.

На момент вчинення правопорушення санкція статті 483 МК України передбачала накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

У той же час на момент прийняття рішення у цій справі набули чинності зміни до санкції ст. 483 МК України, яка наразі передбачає накладення штрафу в розмірі від 50 до 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, або з конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю.

У даному випадку слід враховувати практику ЄСПЛ щодо співмірності покарання, застосованого до особи, що передбачає обов`язкове застосування штрафу та конфіскація товару, як санкції за порушення митних правил, встановлених ст. 483 Митного кодексу («Краєва проти України» (заява №72858/13)).

Так, ЄСПЛ у вказаній справі зазначив, що у питанні встановлення критерію справедливого балансу між інтересами суспільства та правами людини, високі судді не сприйняли аргументів представника України. Вони зазначили, що національний суд лише формально послався на характер правопорушення, дав інформацію про заявницю та її фінансове становище. Проте у тексті рішення не було дано оцінку обставинам поведінки особи, зв`язку між поведінкою та правопорушенням. І оскільки обсяг перевірки був надмірно вузьким, критерій справедливого балансу не дотримано. Крім того, згідно зі ст. 483 Митного кодексу штраф у розмірі вартості товару та конфіскація товару були обов`язковими санкціями. Відсутність дискреції для судів не залишала можливості враховувати індивідуальні обставини. Це позбавляє сенсу будь-яку оцінку. ЄСПЛ раніше зазначав, що подібна жорстка система не здатна забезпечити необхідний справедливий баланс між спільним інтересом та захистом права власності окремо взятої особи. З огляду на це ЄСПЛ дійшов висновку, що в даній справі мало місце неспіврозмірне втручання у майнові права заявника. Тому ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції була порушена.

Означену позицію висловив і Конституційний Суд України у рішенні від 05.07.2023 року № 5-р(II)/2023.

Окрім того, у рішенні ЄСПЛ від 06.11.2008 року у справі «Ісмаїлов проти Росії» встановлено, що згідно з принципом верховенства права, який закріплений в усіх статтях Конвенції, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам. У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями МК України як обов`язкове.

Відповідно до ч. 1 ст. 465 МК України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави.

Проте у даному випадку конфіскація товарів, безпосередніх предметів вчинення адміністративного правопорушення, не може бути застосована, оскільки відсутня інформація щодо збереження таких товарів на момент розгляду справи, а тому саме накладення штрафу забезпечить той справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, який з урахуванням практики ЄСПЛ буде достатнім заходом впливу за вчинене порушення.

Згідно з протоколом про порушення митних правил № 0138/90300/23 вартість товару «Diesel fuel (EN590) grade F» загальною вагою 24,287 тонн, кількістю 28,910 тис. л при 15 градусах Цельсія, становить 25 039,90 доларів США.

Відповідно до ст. 3-1 МК України для цілей здійснення митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується офіційний курс валюти України до іноземної валюти, встановлений Національним банком України, що діє на 0 годин дня подання митної декларації, або дня здійснення митних формальностей, якщо вони здійснюються без подання митної декларації.

Як вбачається з декларації від 12.01.2023 та документу контролю доставки до неї, перетин кордону припадає на 13.01.2023. Офіційний курс валюти України до іноземної валюти станом на 13.01.2023 становив 36,5686 гривень за 1 долар США.

З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, вважаю за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків вартості товарів, що складає 457 837 гривень 05 копійок.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні обставини справи в їх сукупності, приходжу до переконання, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, а тому останній підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил.

Керуючись ст. ст. 465, 483, 527, 529 МК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, та накласти штраф у розмірі 50 відсотків товару у розмірі 457 837 гривень 05 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 605 гривень 60 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Єлізавета ІКОРСЬКА