Справа № 285/687/24
провадження у справі 3/0285/959/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 березня 2024 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Мозговий В.Б. розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , директора гімназії №5 Звягельської міської ради, за ч. 5 ст. 164-12 КУпАП,

в с т а н о в и в:

В протоколі про адміністративне правопорушення від 25.01.2024 року №06/05/2024/пр зазначено, що виявлено порушення бюджетного законодавства, зокрема проведено видатки на оплату вартості будівництва споруди цивільного захисту (тобто капітальні видатки) по предмету закупівлі:Поточний ремонт будівлі тиру для улаштування найпростішого укриття на території Гімназії №5 Новоград-Волинської міської ради Житомирської області по вул. Ів. Франка, 30 за рахунок коштів, передбачених на поточні видатки за КЕКВ 2240 Оплата послуг (крім комунальних, які мали бути здійснені по КЕКВ 3120 Капітальне будівництво (придбання) ідентифікатор закупівлі ID:UA-2022-11-21-014307-а.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала. Пояснила, що зазначених в протоколі порушень не допускала. Всі роботи було проведено у відповідності до документації та відповідно до законодавства.

Інспектор Держаудитслужби Степанчук С. Л., яка складала протокол, пояснила, що в даному випадку відбулося нецільове використання коштів, яке полягало в тому, що бюджетні кошти, які було виділено на поточний ремонт будівлі тиру гімназії №5, фактично були використані на капітальне будівництво цього об`єкту.

Дослідивши письмові матеріали справи, вислухавши пояснення, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Виконання цих завдань неможливе без чіткого визначення предмета доказування у даній справі, а також (у межах ст. 251 КпАП) відповідних засобів доказування.

Відповідно до ч. 5 ст.164-12 КУпАП передбачена відповідальність, зокрема за нецільове використання бюджетних коштів.

Згідно п. 24) ч.1 ст. 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, зокрема, нецільове використання бюджетних коштів. Тобто порушення бюджетного законодавстваце дія або бездіяльність учасника бюджетного процесу, що призвела до порушення встановленого законодавством порядку складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджетів та звітування про їх виконання.

Згідно із ст. 119 Бюджетного кодексу України нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають, зокрема бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).

В протоколі №06/05/2024/пр від 25.01.2024 року складеного відносно ОСОБА_1 щодо суті правопорушення вказано: виявлено порушення бюджетного законодавства, зокрема проведено видатки на оплату вартості будівництва споруди цивільного захисту (тобто капітальні видатки) по предмету закупівлі:Поточний ремонт будівлі тиру для улаштування найпростішого укриття на території Гімназії №5 Новоград-Волинської міської ради Житомирської області по вул. Ів. Франка, 30 за рахунок коштів, передбачених на поточні видатки за КЕКВ 2240 Оплата послуг (крім комунальних, які мали бути здійснені по КЕКВ 3120 Капітальне будівництво (придбання) ідентифікатор закупівлі ID:UA-2022-11-21-014307-а.

Виходячи з даних протоколу про адміністративне правопорушення нецільове використання бюджетних коштів ОСОБА_2 полягало у діях щодо здійснення оплати вартості будівництва за рахунок коштів передбачених на поточні видатки, а повинно було здійснюватися за рахунок коштів передбачених на капітальне будівництво.

Відповідно до ч.2 ст.121 БК України порушення бюджетного законодавства, вчинене розпорядником чи одержувачем бюджетних коштів, може бути підставою для притягнення до відповідальності згідно з законами України його керівника чи інших відповідальних посадових осіб, залежно від характеру вчинених ними діянь.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері виконання Державного та місцевих бюджетів.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в порушенні бюджетного законодавства, а саме: нецільове використання бюджетних коштів. Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Суб`єкт адміністративного проступку - спеціальний (посадові особи - розпорядники бюджетних коштів).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Відповідно до п.5 Порядку №228, затвердженого Постановою КМ України від 28.02.2002 року, установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених та погоджених у випадках, передбачених цим Порядком, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду, а закладам фахової передвищої та вищої освіти, науковим установам та закладам охорони здоров`я також за наявності затверджених та погоджених у випадках, передбачених цим Порядком, планів використання бюджетних коштів і помісячних планів використання бюджетних коштів.

Як вбачається зі змісту Акту, кошторисна документація виготовлялася ФОП ОСОБА_3 відповідно до договору від 07.11.2022 року №496/22 по об`єкту ремонт та облаштування споруд цивільного захисту Поточний ремонт будівлі тиру для улаштування найпростішого укриття на території Гімназії №5 Новоград-Волинської міської ради Житомирської області.

Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

Як вбачається зі змісту протоколу та Акту вону не містить тих відомостей, які б беззаперечно стверджували, що відбулось капітальне будівництво, зокрема відбулась заміна та модернізація конструктивних елементів тіру. При цьому, уповноваженою особою в Акті не вказано, чому нею не враховані доводи ФОП ОСОБА_3 , якій виготовляв кошторисну документацію, щодо виконання поточного ремонту будівлі тиру. Також в Акті не було надано належної оцінки виготовленому кошторису та відповідність його законодавству. Крім того, в Акті вказано, що відбулась зміна розміру тиру, при цьому відомостей на скільки і за рахунок чого не вказано.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України також відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

Так, у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

У рішенні від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з вищевикладеного, аналізуючи всі обставини справи, враховуючи відсутність у матеріалах справи доказів, які б давали підстави прийти до висновку про наявність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 суддя приходить до висновку, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.164-12 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 164-12 ч. 5, 245, 247, 283, 284 п 1, 294 КУпАП,

постановив:

Провадження в справі про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 164-12 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя В.Б. Мозговий