Провадження №3/512/159/24
ПОСТАНОВА

29 лютого 2024 рокусмт.Саврань

Суддя Савранського районного суду Одеської області Бростовська Н.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Сектору поліцейської діяльності №2 Відділу поліції №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

29.02.2024р. до Савранського районного суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №568676 від 03.02.2024р. притягається до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, далі протокол про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, 03.02.2024р. об 11год. 13хв. ОСОБА_1 в телефонному режимі ображав брутальною лайкою ОСОБА_2 та погрожував йому фізичною розправою, чим вчинив дрібне хуліганство адміністративне правопорушення, відповідальність за яке встановлена ст.173 КУпАП.

Суддя зазначає, що ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, яким є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Отже, дії особи, які можна кваліфікувати як дрібне хуліганство, мають відбуватися лише в громадських місцях.

Громадським місцем відповідно до визначення, наведеного в ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», є частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Опосередковане визначення громадських місць наведено у ст.178 КУпАП, відповідно до якої такими місцями є вулиці, закриті спортивні споруди, сквери, парки, та всі види громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення).

Іншого визначення громадських місць чинне законодавство України не містить, але їх перелік може бути розширений органами місцевої влади.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, місце вчинення і суть адміністративного правопорушення.

З протоколу про адміністративне правопорушення неможливо встановити в якому саме місці перебував ОСОБА_1 під час телефонної розмови, на яку йде посилання в цьому протоколі, та чи відноситься воно до громадського місця.

Незазначення у протоколі місця вчинення адміністративного правопорушення свідчить про недотримання поліцією вимог ч.1 ст.256 КУпАП.

З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства, а тому дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Сама по собі телефонна розмова незалежно від її змісту не може вважатися дією, яка посягає на суспільний порядок, вчиненою з хуліганських мотивів, а тому дії ОСОБА_1 не можна кваліфікувати за ст.173 КУпАП.

В доданих до матеріалів справи ксерокопіях письмових пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_2 викладені обставини, які не зазначені в самому протоколі про адміністративне правопорушення, а тому вони не можуть вважатися належними доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Частиною 2 ст.251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В розумінні ст.280 цього Кодексу під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи винна особа у вчиненні адміністративного правопорушення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тобто перевірити правильність кваліфікації її дій.

Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019р. у справі за №536/1703/17 та від 18.07.2019р. у справі за №216/5226/16-а зазначив, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В матеріалах справи відсутні докази, які б передбачали такий рівень доказування, що не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з чим неможливо встановити в його діях наявність складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Про закриття провадження в адміністративній справі суд виносить постанову (п.3 ч.1 ст.284 КУпАП).

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Справу про адміністративне правопорушення за є.у.н.512/138/24 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП провадженням закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 цього Кодексу, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду через Савранський районний суд Одеської області (ч.ч.2, 3 ст.294 КУпАП).

СУДДЯ (підпис)

Суддя Савранського районного

суду Одеської області Бростовська Н.О.