Справа № 713/636/24
Провадження №3/713/343/24
ПОСТАНОВА

іменем України

14.03.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Пилип`юк І.В., з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , громадянство України, одруженого, на утриманні неповнолітня дитина, не працюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117736 від 16.01.2024 року, складеного ДОП СП Вижницького РВП ОСОБА_2

Добровольський А.В., 16.01.2024 року, біля 02.55 год., перебуваючи у комплексі «Карпати Мигово» по вул. Буковинська, 165, не виконував неодноразове законне розпорядження (вимогу) про припинення своїх хуліганських дій та шарпав працівника поліції, поводив себе зухвало та нахабно, чим вчинив злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.185 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, оскільки вважає вимоги поліцейських незаконними. Просив закрити провадження по справах у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважаю, що в його діях відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 185 КУпАП встановлено відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

За змістом ст.256 КУпАП та відповідно до п.9 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 року №1376 у протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначено, зокрема, у графі "дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення" - суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

За змістом ст.185 КУпАП, об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у злісній непокорі саме законному розпорядженню або вимозі працівника поліції, у зв`язку з чим питання їх законності є предметом обов`язкового з`ясування під час розгляду справи про вказане адміністративне правопорушення.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у Постанові №8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок (п.7).

Згідно вимог ст.262 КУпАП адміністративне затримання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, провадиться органами внутрішніх справ (Національною поліцією), зокрема, при вчиненні злісної непокори законному розпорядженню чи вимозі поліцейського.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП поліцейською надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117736 від 16.01.2024 року, протокол про адміністративне затримання серії АА №177090 від 16.01.2024 року, рапорт поліцейського Кузика О. від 16.01.2024 року, направлення на медичний огляд без № від 16.01.2024 року, довідку КНП «Вижницька БЛІЛ» №8 від 16.01.2024 року, письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 16.01.2024 року та копію рапорту слідчого Друка Ю.І. від 16.01.2024 року.

Надаючи оцінку наявним у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП доказам суд приходить до висновку, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №117736 від 16.01.2024 року не зазначено та до матеріалів справи не додано належних, достатніх та допустимих доказів того, що:

- адресоване ОСОБА_1 розпорядження ДОП СП Вижницького РВП Пікуз К.О. чи інших поліцейських було законним (доказів вчинення будь якого адміністративного правопорушення чи іншого протиправного діяння не додано);

- ОСОБА_1 чинив саме злісну непокору розпорядженню ДОП СП Вижницького РВП ОСОБА_2 і в чому вона виражалася.

Тому суд вважає, що зазначені у протоколі відомості не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, що вказує на невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону в частині викладення суті правопорушення.

Крім того, з протоколу про адміністративне затримання серії АА №177090 від 16.01.2024 року вбачається, що затримання ОСОБА_1 не було зумовлене вчиненням «злісної непокори законному розпорядженню чи вимозі поліцейського», а «складанням протоколу про адмін правопорушення за ст.173 КУпАП».

До протоколу про адміністративне правопорушення не надано доказів вчинення ОСОБА_1 будь-яких адміністративних правопорушень, для припинення яких він був затриманий, зокрема і передбаченого ст.173 КУпАП.

Відеоматеріалів та письмових пояснень незаінтересованих свідків матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

У протоколі зазначено, що свідки відсутні, тому додані до протоколу про адміністративне правопорушення письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 16.01.2024 року судом до уваги не приймаються, оскільки є недопустимими доказами.

Рапорти поліцейських в силу положень статті 251 КУпАП не відносяться до джерела доказів, а з урахуванням правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 20.05.2020 року по справі №524/5741/16-а та від 28.05.2020 року по справі №524/4668/17, такі рапорти не можуть вважатися належними та допустимими доказами, оскільки поліцейські є зацікавленими особами при розгляді цієї справи.

Суд самостійно не може встановлювати склад адміністративного правопорушення та обставини його вчинення, та розглядає справу в межах складу та обставин адміністративного правопорушення, який зазначений в протоколі.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 , які зазначені в протоколі та не доведені письмовими доказами, не знайшли свого підтвердження про подію та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі стосовно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.185, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Іван ПИЛИП`ЮК