Провадження № 3/643/370/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2024 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Осадчий О.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції у Харківській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова 26.12.2023 надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП (справа №643/13666/23, провадження № 3/643/371/24) та за ст.185 КУпАП (справа №643/13664/23, провадження №3/643/370/24).

Постановою від 08.02.2024 зазначені справи об`єднано в одне провадження з присвоєнням справі єдиного номеру №643/13664/23, провадження №3/643/370/24.

Так, згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №222250 від 19.12.2023, 19.12.2023 о 00:30 год., знаходячись у громадському місці, а саме біля будинку 57/106 по пр-т Ювілейному у м. Харкові, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, поводився зухвало, чим порушував громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Також, згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №079601 від 19.12.2023, 19.12.2023 близько 00:30 год., знаходячись у громадському місці, а саме біля будинку 57/106 по пр-т Ювілейному у м. Харкові, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, на зауваження працівників поліції не реагував, поводився зухвало, хапав командира роти №5 батальйону №4 УПП у Харківській області ДПП капітана поліції Хопту Артура за формений одяг, чим вчинив злісну непокору законним вимогам співробітника поліції. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.185 КУпАП.

У судові засідання призначені ОСОБА_1 жодного разу не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, однак, конверти з повістками повернулись до суду з відмітками «адресат відсутній за вказано адресою».

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, рішень у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, «Трух проти України» від 14.10.2003, особа у розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про складення відносно нього даних адміністративних матеріалів та їх розгляд у Московському районному суді м. Харкова, про що свідчить підпис останнього у протоколі. Жодних зауважень щодо місця проживання ОСОБА_1 протокол не містять, у своїх письмових поясненнях останній вказав, що адресою його проживання є - АДРЕСА_1 , за якою і здійснювались виклики останнього до суду для розгляду даних адміністративних матеріалів.

Слід зауважити, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення адреса проживання ОСОБА_1 підтверджена інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова.

Окрім цього, повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи додатково здійснювалось шляхом розміщення оголошення про виклик на сайті суду.

Також до суду викликався захисник ОСОБА_1 адвокат Майборода С.С., який здійснював свої повноваження на підставі доручення від 19.12.2023 №027-27009411 для надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 при адміністративному затриманні останнього, однак останній у судові засідання не з`являвся.

Оскільки судом було вжито всіх необхідних заходів для повідомлення ОСОБА_1 про дату та місце розгляду справи, однак останній станом судового провадження не цікавився, у судові засідання не з`являвся, постановою Московського районного суду м. Харкова від 20.02.2024 зобов`язано Управління патрульної поліції в Харківській облаcті ДПП здійснити привід ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 29 лютого 2024 року о 14 год. 00 хв.

Відповідно до рапорту інспектора поліції за фактом виконання постанови від 20.02.2024 про привід ОСОБА_1 , вбачається, що по прибуттю за адресою: АДРЕСА_1 двері відчинив громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за станом здоров`я не зміг надати письмові пояснення та усно повідомив, що мешкає за вказаною адресою тривалий час сам, хто такий ОСОБА_1 йому не відомо. Також до рапорту долучені письмові пояснення сусідки ОСОБА_3 , яка мешкає у кв.44 даного будинку, яка підтвердила слова ОСОБА_2 .

Таким чином, встановити місцезнаходження ОСОБА_1 не виявилось можливим.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце та час розгляду справи, вжито всіх заходів щодо забезпечення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , який будучи обізнаним про складання щодо нього протоколів про адміністративні правопорушення, не дивлячись на достатність часу для того, щоб з`явитися до суду та дізнатися про рух справи, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколів, а тому суд вважає, що така поведінка ОСОБА_1 свідчить про зловживання останнім своїми процесуальними правами та направлена на затягування розгляду справи, з метою уникнення відповідальності за вчинені правопорушення.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці Європейського суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, беручи до уваги суспільну увагу до розгляду такої категорії справ, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд, вивчивши зміст протоколі про адміністративні правопорушення, дослідивши долучені до нього матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення.

Згідно положень ч.1, ч.2 ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

На підтвердження обставин, які зазначені у протоколах про адміністративне правопорушення серії ВАД 079601 від 19.12.2023 за ст. 185 КУпАП та серії АПР 18 від 19.12.2023 за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 долучено:

-протокол про адміністративне затримання за ст.185 КУпАП серії АА №124074 від 19.12.2023, відповідно до якого ОСОБА_1 19.12.2023 о 00:30 год., затримано у зв`язку із вчинення правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, для розгляду справи, встановлення особи, складення адміністративного матеріалу. Відповідно до протоколу затримання Швачці залучено захисника з Регіонального центру надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях адвоката Майбороду С.С. ОСОБА_1 було звільнено 19.12.2023 о 03:06. Зазначена у протоколі підстави для звільнення встановлено особу, проведено розгляд справи та складено адміністративні матеріали. Протокол містить зауваження ОСОБА_1 , однак вони є нечитабельними

- рапорти поліцейського роти №5 батальйону 4 УПП в Харківській області ДПП сержанта поліції Юр`євої Яніни, командира роти №5 батальйону 4 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Хопти Артура, заступника командира роти №5 батальйону 4 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Миронюка Сергія; поліцейського роти №5 батальйону 4 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Товки Дмитра. У вказаних рапортах зазначено зокрема про те, що 19.12.2023 близько 00:25 за адресою: м.Харків, пр-т Ювілейний, 57/106, екіпажем 5003 був помічений невідомий чоловік, який порушував комендантську годину. При спілкуванні з цією особою було чути сильний запах алкоголю. На вимогу надати документи, які посвідчують його особу чоловік показав посвідчення волонтера без фотографії та представився як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який під час подальшого спілкування відмовився надати документи, що посвідчують його особу, виражався нецензурною лайкою, поводив себе зухвало, чим порушував громадський порядок. Також ОСОБА_1 ображав працівників поліції, погрожував, провокував бійку, чіплявся за формений одяг. ОСОБА_1 було попереджено про застосування фізичної сили та спеціальних засобів. О 00:40 до ОСОБА_1 були застосовані спеціальні засоби кайданки та повідомлено про його затримання та доставлення до відділу поліції Салтівського району для встановлення особи та складення адміністративних матеріалів, а також для припинення правопорушення.

- п`ять дисків, на яких міститься відеофіксація подій, про які зазначено в протоколі відносно ОСОБА_1 , які були досліджені судом під час судового розгляду.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №222250 від 19.12.2023 дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД 079601 від 19.12.2023 дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 185 КУпАП, яка передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Із письмових пояснень ОСОБА_1 слідує, що 18.12.2023, близько 23:19 год., він повертався додому з будинку АДРЕСА_2 до будинку №188 по пр-т Тракторобудівників у м. Харкові та був зупинений співробітниками поліції за порушення комендантської години. Свою провину у порушенні комендантської години він визнав та повідомив поліцейським, що йому потрібно дійти до дому 30 метрів, пред`явив посвідчення волонтера, на що йому повідомили, що їм байдуже та застосували до нього фізичну силу, опору він не чинив. Після чого його доставили до ХРУП №2 ГУНП у Харківській області. Громадський порядок він не порушував, хуліганських дій не вчиняв. Підтвердив, що вживав алкогольні напої, однак не на вулиці і у громадському місці у стані сп`яніння не з`являвся, тому що поруч жодних сторонніх осіб не було.

Разом з тим, під час перегляду відеозаписів, які містяться на дисках, які долучені до протоколів встановлено, що ОСОБА_1 , 19.12.2023 о 00:22, знаходячись на вулиці під час дії комендантської години, на вимогу поліцейського надати документи, що посвідчують його особу пред`явив поліцейському посвідчення «волонтера», на що поліцейський неодноразово висловив прохання надати саме документи, що посвідчують його особу, на що ОСОБА_1 відмовився, почав поводити себе агресивно та зухвало, словесно ображав нецензурною лайкою та неприйнятними словами працівників поліції. На відео також зафіксовано, як ОСОБА_1 шарпає поліцейських за форменний одяг, розмахує руками, погрожує працівникам поліції фізичною розправою, на вимогу поліцейського не чіпати його не реагує. У подальшому ОСОБА_1 було затримано та доставлено до відділення поліції де останній продовжував поводити себе агресивно, ображав нецензурною лайкою працівників поліції та погрожував їм фізичною розправою, демонстрував зневагу щодо норм моральності. Також з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 , будучи у кайданках, під час висловлювання словесних образ у бік одного з поліцейських, почав наносити йому удари ногами. За даним фактом постраждалому працівнику поліції було викликано карету швидкої медичної допомоги. Вказані дії тривали досить значний час, свідками яких були сторонні особи.

З огляду на встановлені обставини, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , були помилково кваліфіковані за ст.ст.173, 185 КУпАП, та були направлені на вчинення кримінальних правопорушень, а саме містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.296, ч.2 ст.342, ч.1, 2 ст.345 КК України.

Так, за змістом диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність за дрібне хуліганство настає, якщо порушення громадського порядку не супроводжувалося особливою зухвалістю або винятковим цинізмом; в противному разі таке порушення необхідно кваліфікувати, як хуліганство, що передбачене ст. 296 КК України.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

На переконання суду, вищезазначені дії ОСОБА_1 , полягали у грубому порушенні громадського порядку з мотивів неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, пов`язані з опором представникові влади, який виконує обов`язки з охорони громадського порядку, які підпадають під ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 296 КК України.

Відповідно до вимог абз. 2 п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» згідно зі ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Слід також мати на увазі, що адміністративна відповідальність за названою статтею настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Пункт 8 згідної Постанови Пленуму ВСУ, передбачає, що на відміну від злісної непокори, передбаченої ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вчинення опору полягає в активній фізичній протидії здійсненню працівником міліції, членом громадських формувань з охорони громадського порядку, військовослужбовцем обов`язку по охороні громадського порядку. Такі дії утворюють склад злочину, передбачений ст.188-1 Кримінального кодексу 1960 року, що зараз відповідає складу ст. 342 КК України, яка встановлює кримінальну відповідальність за опір представникові влади, працівникові правоохоронного органу, державному виконавцю, приватному виконавцю, члену громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовцеві, уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Зокрема, відповідальність за опір працівникові правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків встановлена в ч. 2 ст. 342 КК України.

Об`єктивна сторона злочину характеризується: 1) діянням - опором представникові влади, працівникові правоохоронного органу, члену відповідного громадського формування або військовослужбовцю; 2) часом вчинення злочину.

Опір - це активна фізична протидія здійсненню відповідними працівниками своїх обов`язків. Коло обов`язків, здійсненню яких вчиняється опір, залежить від виду потерпілого, якому вчиняється опір.

Ознаками опору є такі: а) він полягає в активних діях б) дії винного полягають у застосуванні до потерпілого фізичної сили в) дії винного перешкоджають (протидіють) виконанню потерпілим своїх функцій, реалізації повноважень г) дії винного вчинено під час виконання потерпілим своїх службових або громадських обов`язків.

З досліджених судом матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 чинив опір працівникам поліції під час виконання ними службових обов`язків.

Враховуючи викладене, у діях ОСОБА_1 суд вбачає ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України: опір працівникові правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків.

Крім того, у діях ОСОБА_1 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.345 КК України, яка встановлює кримінальну відповідальність в тому числі, за погрозу насильством щодо працівника правоохоронного органу, яка неодноразово була висловлена ОСОБА_1 , а також за умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, оскільки судом встановлено, що ОСОБА_1 , наносив удари ногами працівнику поліції про що свідчать відповідні дані відеозаписів.

У відповідності до вимог ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно із ч. 1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Матеріали справ про адміністративні правопорушення не містять інформації щодо прийняття рішення щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відносно ОСОБА_1 за фактом подій, що мали місце та про закриття кримінального провадження.

У п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу, ст.284 КУпАП.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення за ст.ст.173, 185 КУпАП відносно ОСОБА_1 слід направити керівнику Салтівської окружної прокуратури м. Харкова для прийняття рішення у відповідності до вимог КПК України, а провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності закрити.

При цьому слід зауважити, що визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить тій особі, яка вносить відомості до ЄРДР (слідчому, дізнавачу, прокурору), це є їх дискреційними повноваженнями.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 7, 9, 245, 252, 253, 247, 280, 283, КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Протоколи про адміністративні правопорушення серії ВАД 079601 від 19.12.2023 та серії АПР 18 від 19.12.2023 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП та долучені до них матеріали направити керівнику Салтівської окружної прокуратури м. Харкова для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та організації досудового розслідування в порядку кримінального судочинства.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст.173, 185 КУпАП, закрити.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Суддя: О.В. Осадчий