Справа № 169/334/24
Провадження № 3/169/418/24
ТУРІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2024 року селище Турійськ

Суддя Турійського районного суду Волинської області Тітівалов Р.К.,

з участю

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від сектору поліцейської діяльності № 1 (сел. Турійськ) Ковельського районного управління поліції ГУНП у Волинській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Турійського районного суду Волинської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 09 березня 2024 року о 21 годині 20 хвилин, перебуваючи у громадському місці біля будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та шарпав її за верхній одяг, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав, пояснив, що з ОСОБА_2 знайомий з дитинства. Близько одного року ОСОБА_2 почала до нього чіплятися при сторонніх людях, ображати нецензурними словами та показувати непристойні жести, на що він не реагував. Після цього у них склалися неприязні відносини. 09 березня 2024 року о 21 годині 20 хвилин керував транспортним засобом по вулиці Першотравневій в селі Купичів Ковельського району Волинської області. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стояли на узбіччі дороги і, коли він проїжджав повз них, то ОСОБА_2 показала йому неприйстойний жест. Він зупинив автомобіль, підійшов до ОСОБА_2 , запитав чому вона показує такі жести, на що вона почала ображати його нецензурними словами. Він схопив її за куртку і відпустив. Фізичної сили не застосовував, не шарпав та не пхав її. Коли розвернувся, щоб іти в автомобіль, то ОСОБА_2 ногою вдарила його у спину, продовжуючи ображати нецензурними словами. Він із подругою сів у машину та поїхав додому. Причина такого неприязного ставлення ОСОБА_2 до нього йому невідома. Вказував, що хуліганський дій не вчиняв. Просив провадження у справі закрити.

Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, що підтверджується телефонограммою. Про причини неявки суд не повідомляла, клопотань не подавала.

З урахуванням того, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, розглядається протягом доби, потерпіла ОСОБА_2 про причини неявки суд не повідомляла, клопотання про відкрадення розгляду справи не подавала, то судя вважає за можливе розглядати справу за відсутності останньої

Заслухавши особу, яка притягується до відповідальності, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суддя дійшов до такого висновку.

За змістом положень статей 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний всебічно, повно й об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності і з`ясувати, чи було вчинено правопорушення та чи винна в цьому особа, яка притягається до відповідальності.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є громадський порядок, що полягає в дотриманні усталених правил співжиття, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Дрібне хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших правопорушень.

Вчинення хуліганських дій супроводжується бажанням протиставити себе оточуючим, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки, і не зумовлюються особистими мотивами й конкретною метою.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №736602 від 09 березня 2024 року ОСОБА_1 ставиться у провину те, що він 09 березня 2024 року о 21 годині 20 хвилин, перебуваючи у громадському місці біля будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та шарпав її за верхній одяг, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Аналіз наведених вище обставин та доказів в їх сукупності дає підстави для висновку, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 пов`язаний виключно з особистими мотивами, що ґрунтуються на непогодженні з діями один одного та неприязних відносинах, а не мотивами явної неповаги до суспільства, у зв`язку з чим суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як хуліганський мотив та умисел, спрямований на порушення громадського порядку, оскільки дрібне хуліганство може мати місце лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

За відсутності відповідного мотиву, коли дії особи зумовлені неприязними стосунками з іншою особою і прагненням завдати шкоди конкретній особі чи образити її з особистих спонукань, сам по собі факт висловлювання нецензурними словами в адресу іншої особи не дає достатніх підстав для кваліфікації таких дій як хуліганство.

Такі ж висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к, від 05 березня 2024 року у справі №202/716/22.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах «Малофеєва проти росії» та «Карєлін проти росії» у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (частини перша, друга статті 7 КУпАП).

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вказане, проаналізувавши та оцінивши відповідно до вимог статті 252 КУпАП наведені вище обставини справи та докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку, що провадження у цій справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 7, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Турійський районний суд Волинської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя