справа № 388/1730/23
провадження № 3/388/63/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2024м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Степанов С.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючий начальником відділення обліку мобілізаційної роботи заступник начальника сьомого відділу Кропивницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Кіровоградської області (24.08.2022 року тимчасово виконуючий обов`язки начальника),

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Управлінням стратегічних розслідувань у Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань національної поліції України до суду направлено протоколи про адміністративні правопорушення :

протокол № 372/23 від 29.08.2023 року з якого слідує, що ОСОБА_1 будучи тимчасово виконуючим обов`язки начальника сьомого відділу Кропивницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Кіровоградської області наділений організаційно розпорядчими та адміністративно господарськими повноваженнями і в розумінні п. «г» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», є військовою посадовою особою Збройних Сил України порушив вимоги п.п.1,2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а також не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів у порядку та строки визначені законом, склав рапорт 24.08.2023 року, звернувся з клопотанням перед вищим командуванням про виплату додаткової винагороди у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сьомого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і собі. Відповідно до витягу з наказу від 01.09.2023 року начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника Олександра Чижми № 390 наказано виплатити додаткову винагороду у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сомового відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і ОСОБА_1 (справа № 388/1732/23);

протокол № 373/23 від 29.08.2023 року з якого слідує, що ОСОБА_1 будучи тимчасово виконуючим обов`язки начальника сьомого відділу Кропивницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Кіровоградської області наділений організаційно розпорядчими та адміністративно господарськими повноваженнями і в розумінні п. «г» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», є військовою посадовою особою Збройних Сил України порушив вимоги п.3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто наявність приватного інтересу, вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, склав рапорт 24.08.2023 року, звернувся з клопотанням перед вищим командуванням про виплату додаткової винагороди у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сомового відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і собі. Відповідно до витягу з наказу від 01.09.2023 року начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника Олександра Чижми № 390 наказано виплатити додаткову винагороду у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сомового відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і ОСОБА_1 (справа № 388/1730/23).

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне об`єднати справи № 388/1730/23 та № 388/1732/23 в одне провадження, присвоївши об`єднаним справам спільний номер 388/1730/23.

Представник ОСОБА_1 . Чуприна С.П. в судовому засіданні заперечив факт вчинення правопорушення, просив справу провадженням закрити в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор згідно письмових пояснень підтримав протоколи про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, просив притягнути до відповідальності ОСОБА_1 за вчинене корупційне правопорушення.

Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст. 245 КУпАП, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Відповідно до частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», слідує, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, судом встановлено, що стаття 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиція цієї статті є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1,2 ст.172- 7 КУпАП законом визнається не повідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у особи реального конфлікту інтересів та вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вирішальним для встановлення цього складу адміністративного правопорушення є встановлення та доведення наявності реального конфлікту інтересів та його змісту (очевидна можливість надання переваг, призначення премій, розмір яких відрізняється від розміру премій інших військовослужбовців такого ж звання, посади, тарифного розряду та за такий самий обсяг роботи, тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 будучи тимчасово виконуючим обов`язки начальника сьомого відділу Кропивницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Кіровоградської області склав рапорт 24.08.2022 року, звернувся з клопотанням перед вищим командуванням про виплату додаткової винагороди у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сьомого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і собі. Відповідно до витягу з наказу від 01.09.2023 року начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника Олександра Чижми № 390 наказано виплатити додаткову винагороду у розмірі 30000 гривень у період з 01 серпня по 31 серпня 2022 року особовому складу сомового відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 у тому числі і ОСОБА_1 . Перебуваючи в умовах реального конфлікту, не повідомив про наявність реального конфлікту інтересів у порядку та строки, визначені законом, вчинив дії та прийняв рішення, а саме склав рапорт про виплату додаткової допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, - Національне агентство з питань запобігання корупції чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Для встановлення в діянні особи складу вказаних адміністративних правопорушень вирішальним є встановлення наявності реального конфлікту інтересів.

У Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) зазначено, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків. Таким чином, при розгляді даної категорії справ, обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об`єктивної сторони дане корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні. Так, обов`язковим елементом складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, є наявність умов реального конфлікту інтересів, що прямо передбачено диспозицією цієї статті.

Відповідно до абзацу 12 ч.1 ст.1Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес будь який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Отже, реальний конфлікт інтересів передбачає не тільки наявність приватного інтересу, але ж і його суперечність із дискреційними повноваженнями конкретної особи - суб`єкта вчинення корупційного правопорушення.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Пунктом 15 частини 1 статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» серед повноважень НАЗК передбачено також надання роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цього Закону та прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів.

Таким чином, роз`яснення та методичні рекомендації НАЗК мають офіційний характер та підлягають врахуванню при застосуванні норм антикорупційного законодавства.

Так, пункт 2.3 Рекомендацій роз`яснює, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. При цьому, дискреція це можливість діяти на власний розсуд, обираючи з декількох різних варіантів дій, рішень.

В Роз`ясненні щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці. №11 від 13.06.2022 року НАЗК зазначає, що конфлікт інтересів під час прийняття керівником рішення про встановлення того чи іншого виду виплат буде відсутній, якщо він зобов`язаний встановити конкретний розмір виплати, і законодавство не дає змоги йому зробити вибір щонайменше із двох чи більше можливих варіантів розмірів виплати(відсутність дискреції). За роз`ясненнями НАЗК, відсутність в такому випадку реального конфлікту інтересів пояснюється тим, що при прийнятті відповідного рішення у керівника державного органу відсутня дискреція щодо визначення розміру вказаної надбавки.

Правовідносини, що є предметом правової оцінки у цій справі, підлягають аналізу з урахуванням наведеного роз`яснення

ІНФОРМАЦІЯ_3 не є розпорядником бюджетних коштів та не здійснює будь-яких виплат військовослужбовцям.

Рапорт ОСОБА_1 від 24.08.2022 року яким клопотав перед вищим командуванням про виплату додаткової винагороди у розмірі 30000 грн. військовослужбовцям у тому числі і собі, будучи тимчасово виконуючим обов`язки начальника сьомого відділу Кропивницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Кіровоградської області не вважається розпорядчим документом для здійснення відповідних виплат, оскільки наказ № 390 від 01.09.2022 року «Про виплату додаткової винагороди військовослужбовцям на період дії воєнного стану» було прийнято і підписано начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 полковником ОСОБА_2 .

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, беручи до уваги принцип, закріплений в ст. 62 Конституції України, який передбачає, про те що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, не доведеність в діях ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, що виключає наявність складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, що згідно п.1 ст.247 КУпАП є обставиною, яка виключає провадження по справі.

Керуючись ст. ст. 23, 33-35, 38, ч.1, 2 ст. 172-7, ст. ст. 221, 247,251, 252, 283, 284, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подано апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя С.В. Степанов