Справа № 473/1130/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

"13" березня 2024 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Вознесенська Миколаївської області, працює бухгалтером ТОВ «Гермес-будтех», проживає за адресою АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАД №357386 від 20.02.2024 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «08.02.2024 року близько 14-09 год. ОСОБА_1 ухилилася від виконання передбачених ст.150 СКУ обов`язків, щодо виховання свого малолітнього сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., внаслідок чого останній ображав свою однокласницю ОСОБА_3 , із якою навчається у 9-А класі ЗОШ №6».

Дії ОСОБА_1 особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, кваліфіковані за ч.1 ст.184 КУпАП.

ОСОБА_1 пояснила, що вину за складеним стосовно неї протоколом вона не визнає, оскільки вона гарна мати. Зазначила, що її син наймолодший в класі, тому його весь час зачіпають. Син має інше прізвище, оскільки вона вийшла заміж. Мама однокласниці ОСОБА_4 - по телефону сказала, що зробить все, щоб син не навчався в їх класі. Діти били сина, оскільки він ображав Настю. 12 лютого відбулася бесіда з директором в школі щодо ситуації, що склалася. А вже через деякий час приїхала до них на роботу і додому поліція і склала протокол. Вказала, що зараз дитина через ситуацію, що склалася, навчається на екстернаті.

Судом встановлено, що до матеріалів справи долучена спільна заява ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 20.02.24 р. на ім`я начальника поліції щодо поведінки ОСОБА_7 , який, як вони зазначають в заяві, висловлюється нецензурною лексикою в бік однокласників та їх батьків, вчиняє булінг. Також долучені письмові пояснення ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яких вбачається, що діти під час конфлікту застосовували нецензурну лайку, а ОСОБА_11 ображав однокласницю ОСОБА_12 .

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 поліцією не доведений склад правопорушення, передбачений ч.1 ст.184 КУпАП, яка передбачає адміністративну відповідальність батьків за ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Вирішуючи цю справу, суд враховує, що ч.1 ст.251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються серед інших доказів і протоколом про адміністративне правопорушення.

У протоколі серії ВАД №357386 від 20.02.2024 року поліцейським, який його склав, зазначено, що ОСОБА_1 не виконувала батьківські обов`язки по відношенню до свого малолітнього сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., але матеріали справи не містять копії свідоцтва про народження малолітнього та не можливо встановити хто є його матір`ю та батьком (оскільки в своїх письмових поясненнях ОСОБА_10 вказує, що ОСОБА_7 є його сином). Натомість дитина має інше прізвище ОСОБА_13 , а не ОСОБА_14 .

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, суд враховує, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.

В даній справі посадові особи Національної поліції не були обмежені в праві та можливості витребувати копію свідоцтва чи актового запису про народження неповнолітньої в органах РАЦС, проте з невідомих причин цього не зробили.

Тоді як винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

В ході судового розгляду було встановлено, що досліджені матеріали справи не містять доказів того що особа, яка притягується до відповідальності, ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_7 , а тому всі сумніви слід тлумачити на користь особи, яка притягується до відповідальності, тому на підставі положень ст.247 КУпАП провадження слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

При цьому суд не зобов`язаний приймати рішення про повернення поліції протоколу. Так як згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке:

«74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».

Керуючись ч.1 ст.184, ст.ст.247, 256, 268, 278, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар