Дата документу 01.04.2024
Справа № 334/1093/24
Провадження № 3/334/697/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Новікова Наталія Валеріївна, розглянувши об`єднані адміністративні матеріали, які надійшли з Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА №088992 від 29.01.2024, 28.01.2024 о 23 год. 20 хв. за адресою: м. Запоріжжя, вул. Ватутіна, 63, ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в бік працівників поліції та громадян, била по рукам, кричала, намагалася зірвати елементи форменого одягу, чим порушила громадський порядок та спокій громадян,чим вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №089581 від 29.01.2024, 28.01.2024 о 23 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 не виконувала неодноразово законну вимогу про припинення правопорушення, поведінка не відповідала обстановці, знаходилась в алкогольному сп`янінні, продовжувала правопорушення та нецензурно висловлювалася та чіпати поліцейських, чим вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила що вона перебувала в своєму домоволодінні за адресою АДРЕСА_2 , яке належить їй на підставі Договору купівлі-продажу від 20.11.2023, вона викликала працівників поліції, оскільки ОСОБА_2 не пускав її до дому, коли приїхали працівники поліції, можливо вона і вела себе неадекватно, однак пояснює це тим, що у військовий час постійно перебуває у стресі та потребує психологічної реабілітації.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи та відеозапис, суддя дійшов наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи вимоги ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

На підставі цих вимог закону, а також ст. 251, 252 КУпАП суд у постанові повинен навести докази вини особи у вчиненні правопорушення та дати їм належну оцінку в їх сукупності.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА №088992 від 29.01.2024, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КУпАП.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Недоведеність будь-якої з вказаних ознак адміністративного правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне нагороджування виходу вабо проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

В протоколі місцем вчинення вказаного правопорушення зазначено, АДРЕСА_2 . Будинок за вказаною адресою, відповідно до наданих документів належить ОСОБА_1 на праві власності, при цьому в протоколі не зазначено, чи є місце вчинення правопорушення громадським.

Крім того, з відеозапису встановлено, що події відбуваються в кімнаті, належного ОСОБА_1 , будинку а тому відсутня обов`язкова ознака об`єктивної сторони інкримінованого адміністративного правопорушення - громадське місце.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що в протоколі не відображена обов`язкова ознака об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що виключає його склад, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Що стосується правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, суд виходить з наступного.

Стаття 185 КУпАП встановлює, що злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку - тягне за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до положень Глави 19 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому викладається твердження про вчинення особою відповідного правопорушення, при доведенні вчинення якого особа піддається певним заходам примусу. Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для подальшого провадження у справі, викликає у особи необхідність здійснення свого захисту, у зв`язку із чим до нього пред`являються особливі вимоги.

Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та суть адміністративного правопорушення.

Формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини. При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №089581 від 29.01.2024 ОСОБА_1 у вину поставлене вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Викладаючи суть цього правопорушення особою, яка складала протокол, зазначено, що 28.01.2024 о 23 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 не виконувала неодноразово законну вимогу про припинення правопорушення, поведінка не відповідала обстановці, знаходилась в алкогольному сп`янінні, продовжувала правопорушення та нецензурно висловлювалася та чіпати поліцейських, чим вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 185 КУпАП.

Таким чином, викладена в протоколі, не відповідає фабулі ст. 185 КУпАП, в протоколі не зазначено, законну вимогу кого не виконала ОСОБА_1 не розкрита суть правопорушення; відсутні відомості щодо перебування поліцейських при виконанні службових обов`язків, тобто не описана об`єктивна сторона правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що в протоколі не відображена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, що виключає його склад, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, 185, 247, 283, 284 КУпАП України,-

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173, 185 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю у її діях події і складу адміністративних правопорушень.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: