СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
ун. № 759/6440/24
пр. № 3/759/2507/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від ГУ ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянку України, що проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення №1206, складеного 25 березня 2024 року, - посадова особа ОСОБА_1 , головний бухгалтер ТОВ «АЛЛО» вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме: не проведення розрахункової операції через РРО та не видача розрахункових документів відповідного зразку, чим порушено вимоги п. 1, п. 2 ст. ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95 ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями).

Дата, час і місце вчинення порушення: 26.01.2024 року о 15 год. 30 хв. в магазині за адресою: м. Київ, вул. Берковецька, буд. 6-Д.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, повідомлялась про дату, час та місце судового засідання належним чином. Клопотань на відкладення судового засідання від ОСОБА_1 не надходило.

Однак, представник ОСОБА_1 - Шевцова В.В. через систему «Електронний суд» подала до суду пояснення до протоколу №1206 від 25.03.2024 року.

В даних поясненнях представник зазначила, що свою вину ОСОБА_1 не визнає у зв`язку із її відсутністю. Вказала, що 12.01.2024 року посадовою особою ГУ ДПС у місті Києві Сергієм Покотило в магазині ТОВ «АЛЛО» було здійснено контрольну розрахункову операцію на загальну суму 999,00 (дев`ятсот дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок, а саме придбано електрочайник Xiaomi Electric Glass Kettle, серійний номер 48366/DMAKVF3VM00351. Посадовою особою ГУ ДПС у місті Києві Сергієм Покотило не було повернуто товар, який було придбано в рамках проведення фактичної перевірки ТОВ «АЛЛО», внаслідок чого посадовою особою ОСОБА_2 порушено статтю 20 Податкового кодексу України. Отже, контрольна розрахункова операція посадовими особами ГУ ДПС у місті Києві проведено не у порядку та у спосіб, встановлені нормами чинного законодавства України, отже не може свідчити про факти порушення чинного законодавства України.

Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» здійснюється оскарження податкового повідомлення-рішення від 26.02.2024 року №134/32-00-07-08-20 Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, прийнятого за висновками спірного Акту фактичної перевірки на бланку №007699 від 26.01.2024 року. Посадовою особою ГУ ДПС у місті Києві - ОСОБА_3 , в протоколі про адміністративне правопорушення №1207 від 25.03.2024 року не зазначено конкретного порушення щодо видачі покупцеві за продаж товару документу не встановленої форми чи проведення розрахункової операції не на повну суму вартості товару, в тому числі не вказані конкретні порушення при видачі фіскального чеку № від 12 січня 2024 року службовим особам ГУ ДПС у місті Києві, на товар який придбаний під час контрольної закупки в рамках проведення фактичної перевірки.

ТОВ «АЛЛО» при проведенні розрахунків за продаж товару керується Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 р. за № 265/95- ВР, зокрема при продажу товару, споживачеві видається фіскальний чек форма та зміст якого в повній мірі відповідає та має всі необхідні реквізити передбачені «Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів» яке затверджене Наказом Міністерства Фінансів за № 13 від 21.01.2016 року. ТОВ «АЛЛО» пропонує товар до продажу за ціною, зазначеною на ціннику, про що зазначено в Акті фактичної перевірки від 26.01.2024 р. на бланку №007699.

Крім того, представник зауважила, що матеріали справи не містять наявних та допустимих доказів наявності умислу в діях ОСОБА_1 , а також наявні недоліки протоколу про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, просили закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, розгляд справи здійснювати без участі ОСОБА_1 та її уповноваженого представника.

Згідно вимог ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі статтею 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається із наказу директора ТОВ «АЛЛО» №550 вк від 03.06.2022 року, ОСОБА_1 переведено на посаду головного бухгалтера в бухгалтерії торгової мережі з 03.05.2022 року.

У відповідності до протоколу №1206 про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме: не проведення розрахункової операції через РРО та не видача розрахункових документів відповідного зразку.

Як вбачається із акту фактичної перевірки від 26.01.2024 року, на момент перевірки в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Берковецька, буд. 6Д здійснює господарську діяльність ТОВ «Алло» з використанням ПРРО ФН №. В ході перевірки встановлено системні факти продажу товарів ТОВ «Алло» у магазині за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Берковецька, буд. 6Д з використанням ПРРО ФН № не на повну суму вартості товарів. Зазначене порушення полягає у наступному: продавцем товар пропонується до продажу за ціною зазначеною в ціннику, однак в ході фіксації його продажу ТОВ «Алло» розрахункову операцію через ПРРО ФН № проведено не на повну суму вартості товару, а саме ТОВ «Алло» вартість товару умисно занижено на суму вартості послуг (доступ до комплектів електронних примірників аудіо книг озвучених українською мовою, надання доступу до бібліотеки Алло) загальна сума продажу товарів та послуг у фіскальному чеку відповідає ціні товару зазначеному на ціннику. Відповідно інформації наявної в мережі інтернет та результатів попередніх фактичних перевірок ТОВ «Алло» () вбачається, що послуги надання доступу до бібліотеки Алло не замовлялись, вони були включені до фіскальних чеків без попереднього погодження з покупцем. В ході перевірки встановлені факти проведення таких розрахункових операцій на неповну суму вартості товарів з 01.06.2023 року по 10.01.2024 року через ПРРО ФН № на загальну суму 42 093 235,70 грн. Таким чином суб`єктом господарювання проведено розрахунку не на повну суму вартості проданих товарів, чим порушено порядок проведення розрахунків, не проведення розрахункових операцій через програмний реєстратор розрахункових операцій, не видання розрахункових документів відповідного зразка.

До матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучено протокол про адміністративне правопорушення №1206 від 25 березня 2024 року; акт фактичної перевірки від 26.01.2024 року; акт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, для складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно пункту 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок. Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги.

Складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, є порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З диспозиції зазначеної статті випливає, що вона носить бланкетний характер і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до законодавчо встановленого порядку проведення розрахунків у певній сфері. Зокрема, така норма має загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обов`язковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Водночас, як слідує із протоколу про адміністративне правопорушення, то в ньому наведено загальний перелік порушень, тоді як не розкрита суть адміністративного правопорушення. Зокрема, фабула інкримінованого адміністративного правопорушення не містить конкретних обставин, в чому воно полягає, які саме товари та коли були реалізовані з порушенням правила торгівлі і розрахунків. Відсутність таких обставин є грубим порушенням права особи на захист, оскільки не вказує на конкретні її дії, які розцінюються представниками державної влади як правопорушення. Також, ці порушення не дають суду можливості перевірити обставини та ідентифікувати, чи стосується цей протокол порушень зазначених в акті фактичної перевірки, який додано до протоколу.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). «Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Дослідивши усі обставини справи в їх сукупності та оцінюючи зібрані у справі докази, суд вважає, що не доведено наявність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Суд також зауважує, що в акті фактичної перевірки від 26.01.2024 року вказано про те, що загальна сума продажу товарів та послуг у фіскальному чеку відповідає ціні товару зазначеному на ціннику.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За результатами дослідження в судовому засіданні доказів, що містяться в матеріалах справи, суд встановив відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне провадження по даній справі закрити.

Керуючись ст.155-1, ст. 283-284 КпАП України, на підставі ст. 247 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н ОВ И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Н.О.Горбенко