ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2872/24
провадження № 3/753/1554/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Якусик О.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 923180, 06.02.2024 близько 22 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на проїжджій частині посеред житлових будинків по АДРЕСА_1 з явним ознаками алкогольного сп`яніння, висловлювалася голосно нецензурною лайкою, кидався та погрожував в бік присутніх, тим самим порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання 06 березня 2024 року ОСОБА_1 не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

За таких обставин, беручи до уваги скорочені строки на розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП, вважаю за можливе розглядати справу за відсутності ОСОБА_1 .

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями матері особи, яка притягається до відповідальності - ОСОБА_1 , рапортом інспектора СПДН ВП Дарницького УП ГУ НП у м. Києві С. Сьоміна та іншими матеріалами справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При вирішенні питання щодо накладення адміністративного стягнення, суд враховує конкретні обставини та передумови вчиненого правопорушення, його характер, особу порушника, щодо якого відсутні відомості про притягнення його раніше до адміністративної відповідальності, та з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, запобігання вчиненню нею нових правопорушень, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, яке, на переконання судді, відповідатиме меті, передбаченій статтею 23 КУпАП.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн., оскільки судом не встановлено підстав для звільнення від сплати судового збору.

Керуючись статтями 23, 40-1, 173, 251 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривень у дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Якусик