БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/257/24
Провадження № 3/730/147/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2024 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Чорнухи Н.О.

прокурора - Богуславської М.А.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни справу за матеріалами, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Чернігівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця м. Борзна Чернігівської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , громадянина України, освіта вища, неодруженого, депутата 8-го скликання Борзнянської міської ради Чернігівської області, працюючого секретарем Борзнянської міської ради Чернігівської області, за ч.2 ст.172-7 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , будучи депутатом 8-скликання Борзнянської міської ради Чернігівської області, тобто у відповідності до пп.б п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, умисно вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, який виник 25 жовтня 2023 року на засіданні 30-ої сесії 8-го скликання Борзнянської міської ради, взявши участь у голосуванні та прийнятті рішення за свою кандидатуру на посаду секретаря Борзнянської міської ради при розгляді питання «Про обрання секретаря Борзнянської міської ради Чернігівської області», відповідно до якого таємним голосуванням ухвалено рішення про обрання на вказану посаду депутата ОСОБА_1 , чим порушив вимоги п.3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції».

Прокурор у судовому засіданні підтримав обвинувачення, викладене в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, та просив накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні винним себе у вчиненні даного правопорушення не визнав і пояснив, що обізнаний з положеннями антикорупційного законодавства, але його не порушував. Він є депутатом Борзнянської міської ради і був присутній на сесії ради 25 жовтня 2023 року, коли розглядалися питання про обрання його на посаду секретаря ради; його кандидатура на дану посаду була єдиною. Зазначає, що прийняв участь у таємному голосуванні про обрання себе на посаду секретаря ради з метою забезпечення повноважності сесії ради і в його діях відсутній конфлікт інтересів, зокрема й приватний інтерес, оскільки в даному випадку він реалізовував свої представницькі повноваження як депутата (право обирати й бути обраним до органів ради), а його голос не був вирішальним. Вказує, що при отриманні бюлетня для голосування підходив до членів лічильної комісії й повідомляв депутатів про можливий конфлікт інтересів, а чому в протоколі засідання сесії ради не відображена дана обставина йому не відомо.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

За змістом вимог ст.7, 9, 245, 252, 280 КУпАП підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони. Під час судового розгляду справи про адміністративне правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин, вирішення питання, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Адміністративна відповідальність за ч.2 ст.172-7 КУпАП настає за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У Примітці до ст.172-7 КУпАП визначено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Згідно з пп.б п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Отже, за ст.172-7 КУпАП відповідальність за такі правопорушення настає у осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, депутатів місцевих рад, лише за обов`язкової умови наявності у особи реального конфлікту інтересів.

Для реального конфлікту інтересів необхідна наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: 1/наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2/наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3/наявність повноважень на прийняття рішення; 4/наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Відтак, невід`ємною складовою конфлікту інтересів є службові/представницькі повноваження та вплив (можливість впливу) приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій під час реалізації таких повноважень.

Приватний інтерес здатний впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації дискреційних службових чи представницьких повноважень.

Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Згідно ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України; незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

За змістом положень ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані:

1/ вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2/ повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3/ не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4/ вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.35-1 цього Закону правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Приписами ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» встановлено, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики: не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах чи в корисливих цілях; керуватися у своїй діяльності та поведінці загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності (ч.1). На депутатів місцевих рад поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції» (ч.3).

Депутат місцевої ради зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів (п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад»).

У п.1 ч.2 ст.19 даного Закону визначено, що депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради.

Згідно з ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Вказано норма також кореспондується з положеннями ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно яких сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом (ч.1). Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу (ч.2). Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу (ч.3).

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Борзнянської міської ради Чернігівської області 8-го скликання від Чернігівської територіальної організації політичної партії «Радикальна Партія Олега Ляшка», що підтверджується копією рішення 1-ої сесії 8-скликання Борзнянської міської ради №1-1/8 від 02.12.2020р. «Про початок повноважень депутатів Борзнянської міської ради».

Отже, ОСОБА_1 у відповідності до положень пп.«б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ст.172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом 30-ої сесії 8-го скликання Борзнянської міської ради Чернігівської області від 25 жовтня 2023 року на даному засіданні сесії ради були присутні 20 депутатів та міський голова й, окрім інших, розглядалося питання (п.5 порядку) «Про обрання секретаря Борзнянської міської ради Чернігівської області». За наслідками розгляду цього питання таємним голосуванням було прийнято рішення №5-30/8 від 25 жовтня 2023 року «Про обрання секретаря Борзнянської міської ради Чернігівської області» («За» - 15, «Проти» - 3, «Утримався» - 3), яким затверджено протокол №2 засідання лічильної комісії ради про результати даного голосування й обрано секретарем Борзнянської міської ради Шевлюгу С.В.

Водночас, як вбачається зі Списку депутатів 8 скликання та міського голови Борзнянської міської ради для отримання бюлетня для таємного голосування 30 сесія 8 скликання 25 жовтня 2023 року та Протоколу №2 засідання лічильної комісії для проведення таємного голосування з питання «Про обрання секретаря Борзнянської міської ради» від 25 жовтня 2023 року серед 20 депутатів ради був присутній і приймав участь у голосуванні за свою кандидатуру (тобто, за себе особисто) на посаду секретаря місцевої ради й депутат ОСОБА_1 .

Відтак, у даному випадку ОСОБА_1 , як депутат Борзнянської міської ради, хоча й мав право обирати і бути обраним на посаду секретаря ради, проте в нього виник реальний конфлікт інтересів, який полягає у суперечностях між повноваженнями депутата місцевої ради та приватним майновим інтересом у виді можливості отримувати заробітну плату на посаді секретаря ради з зарахуванням відповідного трудового стажу.

Спосіб голосування (таємне, відкрите), зроблений вибір (за, проти, утримався) та наявність доходу за попереднім місцем роботи (вчитель) при цьому значення не має.

Натомість, ОСОБА_1 всупереч вимог ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно самостійно не повідомивши про даний конфлікт інтересів на засіданні сесії ради, прийняв участь у голосуванні та прийнятті рішення за свою кандидатуру на посаду секретаря Борзнянської міської ради, що підтверджується відсутністю відповідних записів у протоколі засідання сесії ради та інформаційною довідкою Борзнянської міської ради №1788 від 28.12.2023р. за підписом міського голови ОСОБА_2 .

Письмові пояснення депутатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про те, що вони чули як ОСОБА_1 перед участю в голосуванні оголошував про конфлікт інтересів судом не приймаються до уваги, оскільки не відповідають вимогам ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якими чітко визначено процедуру фіксації такого повідомлення про конфлікт інтересів виключно шляхом занесення заяви в протокол засідання колегіального органу.

Однак, жодних зауважень чи заперечень щодо оформлення протоколу 30 сесії 8 скликання Борзнянської міської ради від 25 жовтня 2023 року не надходило, в зв`язку з чим достовірність викладених у ньому відомостей презюмується.

Одночасно, суд зважує і на те, що доведення до відома окремих депутатів, членів лічильної комісії ОСОБА_1 перед голосуванням про конфлікт інтересів не слід ототожнювати з таким публічним повідомленням під час засідання колегіального органу, яке передбачає офіційне відкрите поінформування всього депутатського корпусу та присутніх на пленарному засіданні сесії місцевої ради. До того ж, депутати ОСОБА_3 , ОСОБА_5 на думку суду можуть у незаконний спосіб покривати неправомірні дії ОСОБА_1 , оскільки є його однопартійцями.

Не є слушними й твердження ОСОБА_1 , що він прийняв участь у голосуванні за свою кандидатуру на посаду секретаря Борзнянської міської ради з метою підтримки повноважності сесії ради, так як у силу вищевказаних норм законодавства притягуваний повинен був спочатку публічно повідомити сесію ради про наявний реальний конфлікт інтересів, чого у встановленому законом порядку не зробив.

Крім того, згідно з ч.12 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

За матеріалами справи в Борзнянській міській раді встановлено та обрано 26 депутатських мандатів, у роботі 30 сесії 8 скликання брали участь 20 депутатів та міський голова, в зв`язку з чим дана сесія місцевої ради, під час якої вирішувалося питання про обрання секретаря ради, була повноважною і голос одного депутата, зокрема ОСОБА_1 , жодним чином не міг вплинути на її правомочність. Наведене свідчить про прийняття ОСОБА_1 участі в голосуванні за свою кандидатуру на посаду секретаря Борзнянської міської ради виключно з корисливого мотиву задля задоволення приватного інтересу. Принагідно суд зазначає, що з огляду на процедуру таємного голосування по питанню обрання секретаря ради, ОСОБА_1 приймаючи у ньому участь, не міг наперед спрогнозувати його результати, тоді як він був єдиним кандидатом на цю посаду.

У світі існує чітке бачення того, що корупція становить серйозну загрозу верховенству права, підриває основи демократії, нівелює соціальну справедливість, перешкоджає економічному розвитку та загрожує належному виконанню державою своїх зобов`язань щодо поваги, захисту, сприяння та виконання прав людини, що знайшло своє відображення у Конвенції Організації Об`єднаних Націй проти корупції від 31 жовтня 2003 року, яка набрала чинності для України з 01 січня 2010 року, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України(далі - Конвенція ООН проти корупції).

У ч.1 ст.5 Конвенції ООН проти корупції передбачено, що кожна Держава-учасниця, згідно з основоположними принципами своєї правової системи, розробляє й здійснює або проводить ефективну скоординовану політику протидії корупції, яка сприяє участі суспільства і яка відображає принципи правопорядку, належного управління державними справами й державним майном, чесності й непідкупності, прозорості й відповідальності.

Кожна Держава-учасниця прагне, згідно з основоположними принципами свого внутрішнього права, створювати, підтримувати й зміцнювати такі системи, які сприяють прозорості й запобігають виникненню конфлікту інтересів (ч.4 ст.7 Конвенції ООН проти корупції).

Відповідно до ч.4 ст.8 Конвенції ООН проти корупції кожна Держава-учасниця розглядає, згідно з основоположними принципами свого внутрішнього права, можливість запровадження заходів і систем, які сприяють тому, щоб державні посадові особи повідомляли відповідним органам про корупційні діяння, про які їм стало відомо під час виконання ними своїх функцій.

У ст.19 Конвенції ООН проти корупції встановлено, що кожна Держава-учасниця розглядає можливість вжиття таких законодавчих та інших заходів, які можуть бути необхідними для визнання злочином умисного зловживання службовими повноваженнями або службовим становищем, тобто здійснення будь-якої дії чи утриманні від здійснення дій, що є порушенням законодавства, державною посадовою особою під час виконання своїх функцій з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи.

Статтею 34 Конвенції ООН проти корупції врегульовано щодо наслідків корупційних діянь, а саме з належним урахуванням добросовісно набутих прав третіх осіб кожна Держава-учасниця вживає заходів, відповідно до основоположних принципів свого внутрішнього права, щоб врегулювати питання про наслідки корупції. У цьому контексті Держави-учасниці можуть розглядати корупцію як фактор, що має значення в провадженні про анулювання або розірвання контрактів, або відкликання концесій або інших аналогічних інструментів, або вжиття заходів для виправлення становища, яке склалося.

Саме ці вимоги Конвенції ООН проти корупції знайшли своє відображення та уточнення у відповідних нормах Закону України «Про запобігання корупції».

Отже, для встановлення порушення процедури прийняття рішення, визначальним є сам факт участі депутата в голосуванні за наявності конфлікту інтересів (незалежно потенційного чи реального), а не вплив такого голосування на прийняте рішення з урахуванням наявності кваліфікованої більшості, необхідної для прийняття позитивного рішення колегіальним органом.

Прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядування компрометує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому.

Наведений висновок суду узгоджується з положеннями п.6.6, 6.7 Методичних рекомендацій Національного агенства з питань запобігання корупції №13 від 21.10.2022р. «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», а також відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 20 березня 2019 року в справі №442/730/17.

Невизнання ж ОСОБА_1 своєї вини суд розцінює як спосіб уникнення відповідальності за вчинене діяння.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, враховуючи вищевказані обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що ОСОБА_1 , як депутат місцевої ради й суб`єкт відповідальності згідно з пп.«б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28 цього Закону щодо обов`язку запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, у зв`язку з чим з огляду на стандарт «доведеності вини поза розумним сумнівом» у його діях встановлено наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП,і він підлягає адміністративній відповідальності.

При накладенні на ОСОБА_1 адміністративного стягнення суд з огляду на приписи ст.33 КУпАП враховує обставини та характер вчиненого правопорушення, ступінь вини порушника, його особу та майновий стан.

Тому, з урахуванням окреслених обставин справи, позиції прокурора, з метою виховного впливу та запобігання скоєння аналогічних правопорушень в подальшому, до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах, встановлених санкцією ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП із ОСОБА_1 на користь держави слід стягнути 605,60 грн судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.1, 3, 28, 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.8, 18, 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», ст.7, 9, 23, 33, 38, 40-1, 172-7, 245, 251, 252, 268, 280, 283, 284, 307, 308 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 (трьохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 (п`ять тисяч сто) грн.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу. В разі несплати правопорушником штрафу в зазначений строк в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення штраф стягується в подвійному розмірі 10200 (десять тисяч двісті) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Борзнянський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець