"21" березня 2024 р. Справа № 363/1177/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Вишгородського РУП ГУНП в Київській області щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 ,

яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 184 КУпАП,

встановив:

10 квітня 2023 року постановою Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження. Постанова набрала законної сили 21 квітня 2023 року.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, в період часу з 01.11.2023 року по 25.12.2023 року перебуваючи за місцем проживання у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 ухилялася від виконання батьківських обов`язків, передбачених ст. 150 Сімейного Кодексу України, відносно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не забезпечила контроль над навчанням сина, у результаті чого останній в період часу з 01.11.2023 року по 25.12.2023 року був відсутній на навчанні в Катюжанському ВПУ без поважних причин, чим ОСОБА_1 вчинила правопорушення передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Зазначені обставини підтверджуються даними:

протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 473378, що складено у присутності ОСОБА_1 ;

листом директора ДНЗ «Катюжанське вище професійне училище» від 25 грудня 2023 року № 564;

письмовими поясненнями ОСОБА_1 , відповідно до яких остання підтвердила обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначила що її син ОСОБА_2 дійсно не відвідував навчання, вплинути на сина вона не могла, на даний час вирішують питання щоб забрати документи з ДНЗ «Катюжанське вище професійне училище» та вступити до іншого навчального закладу;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 , відповідно до яких останній підтвердив обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення; довідкою-характеристикою на ОСОБА_1 , відповідно до якої остання за місцем проживання характеризується посередньо;

свідоцтвом про народження дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 є його матір`ю;

постановою Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за ч. 1 ст. 184 КУпАП;

копією паспорту ОСОБА_1 ;

копією паспорту ОСОБА_2 ;

копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ; копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 ; копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 щодо зміни прізвища.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, до суду не прибула та про причини своєї неявки суд не повідомила.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч. ст. 277-2 КУпАП України, повістка особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, ОСОБА_1 була обізнана про те, що відповідний протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно неї, буде розглядатися у Вишгородському районному суді Київської області, у судове засідання не з`явилася, клопотань про відкладення слухання справи суду не надала, у зв`язку з чим справа розглядається без участі правопорушника, відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Неявку правопорушника у судове засідання суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності та затягування розгляду справи.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не з`явилась у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить відмітка у ньому про те, що розгляд адміністративної справи відбудеться за сповіщенням суду, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Отже, сторона, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи, учасником якої він є, та зобов`язана утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 910/189/14.

Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею ст. 184 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного.

Стаття 184 КУпАП спрямована на забезпечення належного виховання дітей в сім`ї, здійснення постійного нагляду за ними з боку батьків та осіб, що їх заміняють, припинення випадків невиконання деякими громадянами батьківських обов`язків.

Згідно ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину.

Відповідно до ч. 1 та 6 ст.12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Статтею 35 Закону України «Про охорону дитинства» встановлено, що особи, винні у порушенні вимог законодавства про охорону дитинства, несуть цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законів України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 184 КУпАП ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей - тягне за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - тягнуть за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що відомості викладені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП є достовірними та підтверджені зазначеними вище доказами.

Таким чином, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, а її вину доведено повністю.

При обранні стягнення суд ураховує конкретні обставини справи та дані про особу правопорушника.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 33, 173-2, 283 і 284 КУпАП,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (тисячу сімсот) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП України судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп. на користь держави.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя С.В. Олійник