Справа № 643/877/24
Провадження № 3/643/912/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2024 рроку суддя Московського районного суду м.Харкова Майстренко О.М., розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

Встановив:

24.01.2024 об 06 год 00 хв за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 вчинив сварку з матір`ю ОСОБА_2 , в ході якої виражав словесні образи , чим скоїв психологічне домашнє насилля та спричинив шкоду психічному здоров`ю ОСОБА_2 .

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засідання пояснила , що її син постійно ображає її, вимагає гроші на наркотичні речовини ,перебуває на іспитовому терміні, просила прийняти міри відносно її сина.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причину неявки суду не повідомив, хоча про місце, дату та час судового розгляду повідомлявся шляхом направлення SMS-повідомлення.

При цьому, ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді, про що маються відповідні дані у протоколах.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою та судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 557453 від 26.01.2024 року , підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності ; заявою та поясненнями ОСОБА_2 , у яких вона зазначила, що її що син постійно ображає її, вимагає гроші на наркотичні речовини ,перебуває на іспитовому терміні, просила прийняти міри відносно її сина, поясненнями ОСОБА_1 , у яких він зазначив, що між ним та його матір`ю виникають сварки на побутовому ґрунті; постановою Московського районного суду м.Харкова від 04.07.2023 по справі № 643/3148/23, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 , ч.3 ст.130,ч.1 ст.173-2 КУпАП.

У п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року за № 2229-VIII визначено, що психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Отже, психологічне насильство це умисні дії, коли особа прагне спричинити шкоду, порушити права і свободи людини.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 173-2 КУпАП, а саме: домашнє насильство, тобто умисне вчинення діянь психологічного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, вчинене особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34, 35 КУпАП, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Враховуючи характер вчинених правопорушень, особу правопорушника, ступінь вини, загальні основи накладення адміністративних стягнень, суддя дійшла висновку про накладення адміністративного стягнення у виді громадських робіт, у межах санкції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Главою 30-А КУпАП визначено провадження про виконання постанови про застосування громадських робіт, де у ст. 321-1 зазначено, що виконання стягнення у вигляді громадських робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, види якої визначаються органами місцевого самоврядування. У разі втрати працездатності, призову на строкову військову службу, взяття під варту, засудження до кримінального покарання у виді позбавлення або обмеження волі, або якщо невідоме місцезнаходження особи, постановою суду (судді) за поданням органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, громадські роботи замінюються штрафом, розмір якого визначається з розрахунку, що чотири години невідбутих громадських робіт дорівнюють одному неоподатковуваному мінімуму доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП та накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 (сорок ) годин.

Громадські роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, у вільний від роботи чи навчання час безоплатних суспільно корисних робіт, вид яких визначають органи місцевого самоврядування.

Строк стягнення у виді громадських робіт обчислюється в годинах, протягом яких порушник виконував визначену суспільно корисну працю.

Громадські роботи виконуються не більш як чотири години на день.

Виконання постанови покладається на уповноважений орган з питань пробації.

У разі ухилення порушника від відбування громадських робіт постановою суду (судді) за поданням органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, невідбутий строк громадських робіт може бути замінено штрафом або адміністративним арештом.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір на користь держави в сумі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі скарги в 10-денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя Майстренко О.М.