Справа № 473/7142/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"08" січня 2024 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ст.173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАД №357216 від 17.12.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «17.12.2023 року в м.Вознесенськ по вул.Пархоменко, 65 о 11-30 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у нетверезому стані, вчинив конфлікт з ОСОБА_2 , в ході якого ображав нецензурною лайкою, чим вчинив відносно останньої дрібне хуліганство».

В протоколі потерпілою вказана ОСОБА_2 .

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Окрім протоколу ВАД №357216 від 17.12.2023 року судом було досліджено долучені до нього матеріали та встановлено, що вони не підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства.

Так до справи долучено письмові пояснення ОСОБА_2 , які ті надала поліції під час складання протоколу, з яких вбачаєтьсч, що конфлікт стався між сусідами, коли ОСОБА_1 , перебуваючи в стані сильного алкогольоного спяніння, прийшов до ОСОБА_2 додому. Вона намагалася його вигнати зі свого подвіря, але той лаявся словами нецензурної лайки у її бік, тому вона викликала поліцію.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП. Так стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративне стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця.

Поняття «громадські місця» визначено у Законі України від 22.09.2005 року №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», стаття 1 якого передбачає, що громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

У даній справі відсутні докази того, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурно в громадському місці, образливо чіплявся до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства. Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Як зазначено в протоколі серія ВАД №357216 від 17.12.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, до хуліганських дій ОСОБА_1 поліцією віднесено те, що останній ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 . У протоколі не вказано, що це відбувалося в громадському місці. Окрім того з інших матеріалів провадження вбачається, що конфлікт стався між сусідами, а не через мотиви очевидної неповаги до суспільства, громадського порядку чи спокою громадян.

Згідно із п.15 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» - суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно досліджених судом доказів вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи у нетверезому стані ображав словами нецензурної лайки свою сусідку ОСОБА_2 . Тобто в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - через відсутність в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар