Справа № 303/3506/21
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.01.2024 м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., за участю секретаря судових засідань Волощук В. І., особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про адміністративне правопорушення № 33/4806/482/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.05.2021.
Цією постановою з урахуванням постанови Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.05.2021 про виправлення описки:
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 , громадянка України, визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 03 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одну) грн.
Стягнуто з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір у розмірі 454 грн.
З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 275052 від 19.04.2021 та постанови судді від 27.05.2021 вбачається, що ОСОБА_1 19.04.2021 о 20 год, за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 , в під`їзді вказаного будинку, в громадському місці, висловлювалася нецензурною лайкою, чіплялася до перехожих, погрожуючи фізичною розправою, чим порушувала громадський порядок та спокій громадян.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує на те, що постанова судді від 27.05.2021 є незаконною. Посилається на те, що вона ні до кого не чіплялася, нецензурною лайкою не лаялась та взагалі їй нічого не відомо про факт самої події. Жодних повідомлень із суду на її адресу не надходило, як і оскаржуваної постанови, про наявність якої дізналась в ході її виконання. Судом першої інстанції не зазначено, які відомості містять докази, наявні в справі та які обставини вони підтверджують та вказують на її вину та взагалі дійсність події, яку розцінено як адміністративне правопорушення, що свідчить про неналежну оцінку судом доказів та необґрунтованість судового рішення. Матеріали справи не містять доказів її присутності на місці події, таких як відеозапис з боді-камер поліцейських, а сам протокол складено зі слів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який не було встановлено ні поліцейськими, ні судом. Також в матеріалах справи відсутні відомості про отримання нею копії протоколу про адміністративне правопорушення, як і не встановлено її персональних даних, оскільки такі вносились із системи ІПН. Окрім того, судом залишено поза увагою те, що громадяни ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які вказані потерпілим та свідком, це ті самі особи, які були понятими, що є грубим порушенням законодавства. Судом не дано оцінки тому, що в поясненнях потерпілої ОСОБА_3 вказано, що вона проживає в квартирі АДРЕСА_3 , що не відповідає дійсності.
Окрім іншого, зазначає, що інспектор в рапорті зазначив, що перебуваючи на виклику виніс і постанову і протоколу, однак час зазначений в постанові та протоколі різниться на дві години, що вказує на неправдивість відомостей, які в них містяться. Просить постанову скасувати, а провадження у справі закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Також просить поновити їй строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що відомостей про її належне повідомлення в справі немає, а про наявність оскаржуваної постанови їй стало відомо в внаслідок відкритого відносно неї виконавчого провадження.
Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , яка підтримала клопотання та апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши зібрані в справі докази, апеляційний суд приходить до висновку про те, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню, а її апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.
З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 не була присутньою в судовому засіданні під час розгляду справи щодо неї та відсутні дані про своєчасне отримання нею копії постанови, що перешкодило ОСОБА_1 вчасно її оскаржити, інших доказів, ніж ті, які зазначені в апеляційній скарзі, щодо дати отримання постанови судді від 27.05.2021 в матеріалах справи відсутні.
З врахуванням наведеного, з метою недопущення порушення права на захист особи, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції відносно ОСОБА_1 , апеляційний суд вважає поважними, а клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови таким, що підлягає до задоволення і такий строк поновлюється.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Частиною першою статті 277-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Пункт 2 частини першої статті 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема питання про те, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.
При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 172-9, 173, 173-2, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статями 185-7, 187КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу (частина друга статті 268 КУпАП).
Відповідно до приписів частини другої статті 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, зокрема передбачені статтею 173 КУпАП розглядаються протягом доби.
Проте, як слідує з матеріалів справи ОСОБА_1 не була під час розгляду справи щодо неї в суді першої інстанції. Крім того, ОСОБА_1 не було піддано приводу органами внутрішніх справа (Національною поліцією) відповідно до приписів частини другої статті 268 КУпАП.
Таким чином, справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності була розглянута без її участі, що з огляду на положення ч. 2 ст. 268 КУпАП, є безумовною підставою для скасування постанови судді.
Разом з тим, перевіряючи доводи ОСОБА_1 на предмет незаконності постанови суду першої інстанції та необхідність закриття провадження в справі про притягнення її до адміністративної відповідальності, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити про таке.
Апеляційний суд вважає, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення підтверджується сукупністю зібраних по справі, досліджених суддею місцевого суду та перевірених апеляційним судом доказів, яким дана правильна оцінка.
З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 275052 від 19.04.2021 вбачається, що ОСОБА_1 19.04.2021 о 20 год, за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 , в під`їзді вказаного будинку, в громадському місці, висловлювалася нецензурною лайкою, чіплялася до перехожих, погрожуючи фізичною розправою, чим порушувала громадський порядок та спокій громадян.
З рапорту інспектора взводу 2 роти 4 батальйону УПП в Закарпатській області Рущака І. В. від 19.04.2021 вбачається, що 19.04.2021 під час чергування з поліцейським ОСОБА_5 ними було отримано виклик про порушення тиші та дрібне хуліганство по вул. Маргітича в м. Мукачеві, прибувши на місце події, ними було виявлено, як ОСОБА_1 здійснювала хуліганські дії, а саме: нецензурно виражалась в під`їзді даного будинку та порушувала тишу й спокій громадян. В подальшому ними було опитано заявників та на ОСОБА_1 було складено адміністративні матеріали за ст. 173 КУпАП та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 182 КУпАП.
Зазначені у вищевказаних протоколі та рапорті обставини підтверджуються і письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_4 (а. с. 3, 4).
Вищенаведені докази, які є належними й допустимими, зібрані відповідно до вимог КУпАП, оскільки порушень при їх збиранні в ході розгляду справи апеляційним судом не виявлено, у своїй сукупності підтверджують наявність у діях ОСОБА_1 складу передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях.
Під час розгляду справи апеляційним судом не встановлено яких-небудь даних, які би давали підстави вважати, що при проведенні перевірки та складанні щодо ОСОБА_1 протоколу за ознаками передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення інспектор взводу 2 роти 4 батальйону УПП в Закарпатській області Рущак І. В. був упереджений та необ`єктивний, що в нього були підстави для фальсифікації протоколу чи обмови ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, що він зацікавлений у результатах розгляду справи, оскільки у підтвердження таких даних відсутні які-небудь належні докази як у матеріалах справи, так їх і не додано до апеляційної скарги.
Тому, апеляційний суд приходить до висновку, що вищевказаний інспектор при виконанні своїх функціональних обов`язків діяв у межах наданих йому повноважень.
Крім того, в ході апеляційного розгляду справи не встановлено й жодних достовірних даних про те, що у ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_4 були підстави для обмови ОСОБА_1 у вчиненні передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення, оскільки такі дані не підтверджені будь-якими належними доказами, що в свою чергу свідчить про те, що доводи апеляційної скарги стосовно неправдивості пояснень потерпілого ОСОБА_3 та
свідка ОСОБА_4 є неправдивими, а отже, і неналежними доказами, які не можуть бути враховані при прийнятті рішення у справі, оскільки між ними існують тривалі неприязні стосунки, які супроводжуються систематичним побиттям ОСОБА_1 , апеляційний суд відхиляє як такі, що не підтверджені будь-якими доказами, а також не спростовують факту вчинення ОСОБА_1 вищевказаного адміністративного правопорушення та спрямовані на ухилення останньої від адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства.
Доводи апеляційної скарги про відсутність в ОСОБА_1 умислу на вчинення хуліганських дій, апеляційний суд відхиляє як такі, що не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи й повністю спростовуються наявними в матеріалах справи та наведеними вище доказами.
Проаналізувавши зміст складеного щодо ОСОБА_1 протоколу, апеляційний суд зазначає, що такий складено відповідно до вимог чинного законодавства, в ньому містяться всі передбачені ст. 256 КУпАП відомості, і такий повною мірою відповідає вимогам цієї норми права.
Судом першої інстанції зроблено правильний висновок, що вживання означених словосполучень стосовно певних осіб відноситься до лайливих слів, які містять образу і є неприпустимими у спілкуванні. Ці словосполучення були вжиті у присутності людей, порушили громадський порядок і спокій громадян. Такі дії містять склад дрібного хуліганства, що і було вірно констатовано судом першої інстанції.
Окрім того, слід зазначити, що відповідно до положень ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Друга ознака об`єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Нецензурну лайку у громадських місцях, в контексті вчинення даного правопорушення, належить розуміти як найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери неприязних відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в сторону потерпілого ОСОБА_3 в присутності сторонніх осіб, в під`їзді будинку по АДРЕСА_2 , що є громадським місцем і це призвело до порушення громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов перебування цих громадян, тому в її діях наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки її дії виразились саме у вчиненні дрібного хуліганства.
Твердження ОСОБА_1 про те, що між потерпілим та нею існували особисті неприязні відносини, що виключає ознаки дрібного хуліганства, не узгоджується з фактичними обставинами та спростовані наведеними вище доказами, яким суд першої інстанції дав належну оцінку і на думку апеляційного суду не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної постанови судді за наявності доказів вини особи, яка поза всяким розумним сумнівом доведена.
Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі щодо порушення судом законодавства при винесенні постанови, яке полягало у неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, не знайшло свого підтвердження при апеляційному перегляді.
Твердження ОСОБА_1 про те, що ініціаторами конфлікту були саме ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , апеляційний суд визнає голослівними, такими, що не мають будь-якого правового значення в доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення, що також дає обґрунтовані підстави вважати про їх спрямованість на ухилення її від адміністративної відповідальності.
Апеляційним судом за клопотанням ОСОБА_1 було здійснено виклик потерпілого ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_4 , які в судове засідання не прибули з поважних причин, однак надали суду свої письмові пояснення, з яких вбачається, що ОСОБА_1 19.04.2021 о 20 год, за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 , в під`їзді вказаного будинку, в громадському місці, висловлювалася на їх адресу нецензурною лайкою, чіплялася, погрожуючи їм фізичною розправою. При цьому зазначили, що аналогічні дії ОСОБА_1 по відношенню до них здійснює систематично.
З метою забезпечення права ОСОБА_1 на допит свідків, судом апеляційної інстанції також вживались заходи для виклику в судове засідання поліцейських ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , однак вказані свідки в судові засідання не з`являлись. В судовому засіданні ОСОБА_1 не наполягала на подальшому допиті вищевказаних поліцейських.
Оцінивши зібрані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, апеляційний суд приходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчинені нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Разом з тим, відповідно до вимог ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді),
стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.
Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате піддягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.
Враховуючи те, що на момент розгляду адміністративної справи в апеляційному суді закінчився строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.
При прийнятті рішення враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; ст. 294 КУпАП у частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань, не вправі самостійно витребовувати докази, викликати будь-яких свідків, тощо; те, що ОСОБА_1 не було надано належних та допустимих доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, і будь-яких обґрунтованих клопотань із цього приводу, у тому числі про витребування доказів, не заявлялось.
Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання ОСОБА_1 задовольнити, поновити їй строк на апеляційне оскарження постанови судді Мукачівського міськрайонного суду від 27.05.2021.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Постанову судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.05.2021 щодо ОСОБА_7 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП скасувати.
ОСОБА_8 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження в справі щодо неї закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.
Постанова апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя