Номер провадження: 33/813/309/24
Головуючий у першій інстанції Переверзева Л. І.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

18.01.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Коновалової В.А.,

за участю секретаря судового засідання Мокана В.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

потерпілого ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Одеса в залі суду апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_2

на постанову Приморського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2023 року, у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Короткий зміст постанови суду першої інстанції

Постановою Приморськогорайонного суду м. Одеси від 05 грудня 2023 рокупровадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрито за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення закрито.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить постанову Приморського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2023 рокускасувати, та прийняти нову постанову, якою закрити провадження у адміністративній справі та передати справу на розгляд прокурору.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

(1) Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

У апеляційній скарзі ОСОБА_2 зазначає, що судом під час постановлення оскаржуваної постанови не враховано подання ним заяви про передачу справи на розгляд прокурору.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вимоги апеляційної скарги підтримав, та просив її задовольнити.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні апеляційну скаргу не визнав.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає необхідним зазначити таке.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245 КУпАП).

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги, але не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, до суду надано протокол серії ВАД № 003649 від 22.10.2023 року.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 003649 від 22.10.2023 року, 21 жовтня 2023 року близько 23-ї години 30 хвилин за адресою: м. Одеса, вул. Літературна, ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, виражався нецензурною лайкою відносно ОСОБА_2 та завдав останньому удари кулаком в область тулуба та голови.

Приймаючи оскаржувану постанову, суд першої інстанції виходив з того, що обставин, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадському місці, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян. В протоколі при викладенні суті адміністративного правопорушення не зазначено чи порушив ОСОБА_1 своїми діями громадський порядок та спокій громадян.

Апеляційний суд вважає, що розглядаючи справу, суд першої інстанції належним чином встановив чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

Також апеляційний суд звертає увагу, що законодавцем чітко визначено поняття «дрібного хуліганства», що включає в себе «нецензурну лайку в громадських місцях», «образливе чіпляння до громадян», а також «інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян». Вказані поняття не є тотожними.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Складений протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не зазначена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, відповідно до ст. 173 КУпАП, тобто не зазначена суть адміністративного правопорушення, а саме чи порушили дії ОСОБА_1 громадський порядок і спокій громадян.

Апеляційний суд виходить з того, що в протоколі про адміністративне правопорушення не викладено всіх ознак складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Відповідно із ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення; 2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку; 3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність; 4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони; 5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення; 6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність; 7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу; 8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту; 9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

Закриваючи провадження у справі суд першої інстанції виходив з того, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та закрив провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Під час розгляду справи судом першої інстанції потерпілим надавалась заява про закриття справи та передання її на розгляд прокурору, до вказаної заяви додано виписку з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого та копію заяви на ім`я начальника відділу поліції № 1 ГУНП в Одеській області, в якій ОСОБА_2 просив за заподіяння тілесних ушкоджень притягнути ОСОБА_1 до кримінальної відповідності.

Отже, потерпілим в порядку ст. 214 КПК України подано заяву, яка зареєстрована у відділі РУП ГУНП в Одеській області 25.10.0223 року, що підтверджується відповідним штампом.

Апеляційному суду ОСОБА_2 не надано доказів внесення відомостей до ЄРДР за фактом подій, що стались 21.10.2023 року, на підставі його заяви, або відмови у внесенні відомостей до ЄРДР, апеляційна скарга таких доводів також не містить.

Колегія суддів зазначає, що у разі невнесення відомостей до ЄРДР потерпілий не позбавлений можливості оскаржити бездіяльність відповідно до положень КПК України.

Враховуючи викладені обставини, зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, разом з тим, потерпілим в порядку ст. 214 КПК України подано заяву щодо обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги такими, що не є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 4) змінити постанову.

З урахуванням встановлених апеляційним судом обставини та положень ст. 294 КУпАП, оскаржувана постанова підлягає залишенню без змін, а скарга без задоволення.

Керуючись ст. ст. 251, 280, 283, 294 КУпАП суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Приморського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2023 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрито за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Коновалова