Справа №705/6319/23
3/705/96/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2024 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Роман Володимирович, розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої соціальним працівником КЗ «Центр надання соціальних послуг» Паланської сільради, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 184 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 945805 від 15.11.2023 року, 03.11.2023 року близько 16 години 00 хвилин ОСОБА_1 ухилилась від виконання батьківських обов`язків передбачених ч.1 ст.150 СК України відносно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який у вказаний час на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_3 , мешканцю АДРЕСА_2 , зламав два молодих дерева, зробивши це умисно. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.184 КУпАП, не визнається обов`язковою присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У зв`язку з цим, з метою дотримання завдань провадження у справі про адміністративне правопорушення та розумних строків розгляду справи, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 184 КУпАП встановлено відповідальність батьків від ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей .

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Відповідно до положень ч. 1 ст.150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Суд всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі докази в справі про адміністративні правопорушення, прийшов до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

При ознайомленні з матеріалами справи, встановлено, що сину ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент вчинення правопорушення виповнилося 14 років та характер його протиправних дій, пов`язаних з безпричинним пошкодженням чужого майна, вказує на ознаки вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП (дрібне хуліганство).

Частиною 3 статті 184 КУпАП встановлено відповідальність батьків за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

Тому суд приходить до висновку, що зазначена в протоколі кваліфікація дій ОСОБА_1 не відповідає фактичним обставинам справи, згідно яким в її діях вбачається склад правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП.

Разом з цим, нормами чинного законодавства не передбачено повноваження суду самостійно перекваліфіковувати дії правопорушника (у даному випадку з ч. 1 на ч. 3 ст. 184 КУпАП).

Зазначені обставини суд відносить до суттєвих недоліків, які викликають обґрунтовані сумніви щодо наявності ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, та унеможливлюють прийняття рішення про винуватість особи.

Відповідно до вимог ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

У відповідності до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вищевказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Враховуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, оскільки до протоколу не надано достатніх об`єктивних та безсторонніх доказів, які б дозволили суду на підставі ст.252 КУпАП зробити висновок про доведеність факту вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ст.247, ст. ст.184, 251, 252, 280, 283-284, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 и, за ознаками ч.1 ст.184 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду області через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський