ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 рокусмт ПетровеСправа № 941/181/23
Провадження № 3/941/114/23

Суддя Петрівського районного суду Кіровоградської області Колесник С. І., за участі захисника Тимофієва Є.Л., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , працюючого директором ПП "Автогаз",

за ч.1 ст.155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Петрівського районного суду Кіровоградської області надійшли матеріали від Головного управління ДПС у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.155-1 КУпАП, які мотивовані тим, що ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок проведення розрахунків, а саме: порушив режим програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, чим порушив вимоги п.11 ст.3 Закон України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, його захисник вину останнього заперечив та надав до суду письмові пояснення по адміністративній справі, а також прохав закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст.278 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.155-1 КУпАП, порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг - тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 256 КУпАП передбачені відомості, які повинен містити протокол про адміністративне правопорушення, а саме: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

До матеріалів справи додано Акт перевірки від 10.02.2023 року, на підставі якого складений протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 . Зазначений акт перевірки ПП «Автогаз» оскаржило, що підтверджується копією заперечення на акт перевірки № 24/03 від 24.03.2023 року, відповіді від контролюючого органу щодо результатів розгляду поданих заперечень ПП «Автогаз» не надано.

Зважаючи на те, що процедура адміністративного оскарження акту перевірки триває, то такий акт в розумінні положень ст. 56 ПК України є неузгодженими, тому вказаний акти перевірки не можуть вважатися доказом вини ОСОБА_2 в порушення встановленого законом порядку провадження господарської діяльності.

Дані висновки узгоджуються із правовою позицією, зазначеною в постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, зокрема висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

При цьому, податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Суб`єктами адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Однак до протоколу не додано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того факту, що на ОСОБА_1 на момент вчинення адміністративного правопорушення дійсно було покладено обов`язок проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій або ж до компетенції якого належить організація здійснення таких операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг або ж до компетенції якої належить організація здійснення таких операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом і не являється безперечним доказом вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення та доданий акт не містять відомостей про те, кому здійснювався продаж товару. Не зазначено й свідків правопорушення, тобто осіб, які б підтвердили факт порушення режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії.

В протоколі не зазначено суть адміністративного правопорушення, а лише бланкетну норму правопорушення. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04), серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Об`єктом адміністративного правопорушення за ст.155-1 КУпАП є суспільні відносини у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг, що регулюється Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Об`єктивна сторона даного правопорушення виражається у таких формах: порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій закупівлі-продажу іноземної валюти.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбачених цією статтею, характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Отже, ні з протоколу про адміністративне правопорушення, ні з долучених до нього документів не вбачається фактичних даних (доказів), на основі яких у визначеному законом порядку можна було б встановити наявність адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і до нього висуваються певні вимоги. Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

В силу ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вказана норма закону є імперативною, при цьому положення КУпАП не визначають повноважень, підстав та обов`язку для суду збирати докази.

Статтею 62 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися та припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не буде доведено згідно з законом.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Оцінюючі у сукупності усі фактичні обставини даної справи суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КпАП, оскільки вина останнього не підтверджується в повній мірі доказами, доданими до матеріалів справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.247, 283, 285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.155-1 КУпАП, на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів до Кропивницького апеляційного суду через Петрівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя С. І. Колесник