Справа № 950/2704/23
Номер провадження 3/950/1260/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2023 року м.Лебедин

Суддя Лебединського районного суду Сумської області Бакланов Р. В.,

розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №3 (м. Лебедин) Сумського РУП ГУНП України у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 громадянина України, не працюючого, що проживає АДРЕСА_1 ,

-по ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу від 10 вересня 2023 року ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те, що (цитується дослівно) «10 вересня 2023 року о 15 год. 15 хв. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у громадському місці біля будинку №97 по вул. Центральній с. Будилка висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання, ОСОБА_1 не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом повідомлення по номеру телефону зазначеному у протоколі про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП до дрібного хуліганства відносять нецензурну лайку у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

У правовій літературі справедливо зазначається, що незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за якій підлягає відповідальності в адміністративному порядку. Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, про те використанні нецензурних слів виявляє перш за все, грубе образливе ставлення до оточуючих, воно знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У силу ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Так, у матеріалах справи відсутні будь-які конкретні правові докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, відповідальність за яке настає за ст. 173 КУпАП.

У відповідності до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Натомість у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені. Також не зазначені обставини, щодо вчинення саме хуліганства по ознаці висловлювання «нецензурною лайкою» в адресу ОСОБА_2 , а саме у чому полягала «нецензурність» лайки, і по яким критеріям це визначено посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення. Також не зазначено у чому було порушення спокою громадян.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не підписаний ОСОБА_1 , а також відсутній його підпис про отримання другого примірнику протоколу про адміністративне правопорушення та його пояснення, натомість зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень на підставі ст. 63 Конституції України. За таких обставин у суду виникають обґрунтовані сумніви, щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення у присутності особи, що притягується ОСОБА_1 .

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду із прав людини, суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже таким чином суд неминуче перебирає на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. («Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

При цьому, практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України, фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд вважає, що необхідно закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП України

Керуючись ст. ст. 7, 245, 247, 251, 278, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 по ст.173 КпАП України, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляція до Сумського апеляційного суду через Лебединський районний суд Сумської області протягом десяти днів з дня винесення постанови в порядку передбаченому ст.294 КпАП України.

Суддя: Роман БАКЛАНОВ