П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшли вищевказані матеріали адміністративної справи.

Ознайомившись із адмінпротоколом та доданими матеріалами, доходжу до такого висновку.

Статтею КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суддя звертає увагу на те, що у справах про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень судовий розгляд здійснюється в межах обставин, викладених у протоколі.

Вказане зумовлює необхідність чіткого зазначення того, в чому саме полягає суть адміністративного правопорушення, яке ставиться особі у вину.

Аналіз змісту диспозиції статті 173 КУпАП дозволяє стверджувати про те, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

З об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто хуліганським мотивом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від кримінальних правопорушень проти особи.

Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені у диспозиції статті 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення дії, мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення, а відтак відсутність у діях особи хуліганського мотиву виключає відповідальність за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Хоча хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

За обставин цієї справи суддя звертає увагу на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено про хуліганський мотив дій ОСОБА_1 .

Відповідно до роз`яснень, що викладені у пункті 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року №11, судам роз`яснено, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог ст. 256 КУпАП вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Враховуючи наведене, суддя позбавлений можливості розглянути справу про адміністративне правопорушення та прийняти законне й обґрунтоване рішення.

За таких обставин матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню для належного доопрацювання, в ході якого необхідно усунути зазначені вище недоліки.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.245, 256, 268, 278 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

матеріали адміністративної справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, повернути для належного оформлення до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко