Справа № 289/2398/23
Номер провадження 3-зв/289/2/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2023 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кириленка О.О. від участі в розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленка О.О. перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

27.11.2023 року особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 звернувся до Радомишльського районного суду Житомирської області з заявою про відвід судді Кириленка О.О. від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно нього, з обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді при розгляді вказаної справи про адміністративне правопорушення, у зв`язку із повторною участю у ній.

Заяву про відвід судді Кириленка О.О., мотивує тим, що суддею Кириленком О.О. 06.10.2023 року було винесено постанову по вказаній справі, якою суддя повернув матеріали по справі №289/2398/23 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП до ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для доопрацювання та здійснення приводу. А тому вказує на те, що суддя Кириленко О.О. наразі повторно приймає участь у розгляді зазначеної справи. Тому даний факт у заявника викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Кириленка О.О. при розгляді справи про адміністративне правопорушення, що і є підставою для його відводу.

Будучи належним чином повідомленим про дату час та місце розгляду ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Суддя Кириленко О.О. в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи про заявлений відвід, вважаю що заява особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Радомишльського районного суду Кириленка О.О. не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід, а також не передбачає видалення судді до нарадчої кімнати для вирішення клопотання. Тобто, у Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня стаття, яка б передбачала відвід судді. Проте, діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті про відвід судді, а тому, при розгляді даної заяви про відвід, слід застосувати аналогію права.

Як вбачається з матеріалів даної справи, заявлений відвід зводиться до незгоди особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 з повторною участі судді Кириленка О.О. при здійсненні ним розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Проте, участь судді у вказаній справі, після її доопрацювання, згідно проведеного авторозподілу, відповідно до норм діючого законодавства не є повторною участю судді у розгляді справи, оскільки до початку розгляду матеріалів про адміністративне правовопрушення вони були повернені на доопрацювання і рішень, що стосуються безпосередньо особи, яка притягується до відповідальності суддею прийнято не було. За таких обставин, заявлена незгода, не дає підстав стверджувати про упередженість судді Радомишльського районного суду Кириленка О.О. під час розгляду вищевказаної справи про адміністративне правопорушення та не може бути підставою для його відводу.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

У справі «Білуха проти України» (пункт 49 рішення від 09 листопада 2006 року) ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Зазначену позицію закріплено у рішенні Великої Палати Верховного суду у справі № 908/137/18 від 04.02.2020 згідно якої вказано, що для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Водночас, суддя суду, що розглядає заяву про відвід, не є судом апеляційної інстанції, а тому не уповноважений давати оцінку законності або обґрунтованості рішенням або діям суду, що розглядає справу по суті. Незгода з такими діями або рішеннями може бути включена до апеляційної скарги на рішення суду, яким завершується судовий розгляд справи по суті. Суддя, що розглядає заяву про відвід, оцінює процесуальну поведінку судді лише з боку наявності або відсутності в ній проявів упередженості, тобто проявів нерівного ставлення до сторін.

Отже, посилання заявника на наявність підстав для відводу судді є необґрунтованим, у зв`язку з чим така заява задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 8 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 283, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленка О.О. від участі в розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 передбачене ст. 173 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Мельник