Провадження № 3/679/3/2023
Справа № 679/88/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2023 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, направлену за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 499111 від 05.01.2022 року вбачається, що 21.11.2021 року близько 20 години в м.Нетішин по вул.Лісова,82, на вулиці, у громадському місці, ОСОБА_1 висловлювався в адресу ОСОБА_2 словами нецензурної лайки.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 21.11.2021 року близько 20 години він з дружиною ОСОБА_3 , дочкою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 повернулися додому з дня народження. В цей час з будинку, що навпроти, вийшли його сестра ОСОБА_6 та її дочка ОСОБА_2 , а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Після чого, його дочка ОСОБА_4 окликнула ОСОБА_9 , щоб порозмовляти з приводу недружніх стосунків, які склалися між їх родинами, однак розмова не завдалася. Виникла словесна перепалка з образами та нецензурною лайкою з обох сторін. Також, ОСОБА_1 зауважив, що ОСОБА_2 є його рідною племінницею та між їхніми родинами тривають неприязні стосунки, внаслідок чого між ними часто виникають конфліктні ситуації. Через кілька хвилин після словесної перепалки ОСОБА_2 разом з сім`єю поїхали з місця події. Однак, через короткий проміжок часу, він навіть не встигнув дійти до хвіртки власного домоволодіння, приїхали працівники поліції, які з незрозумілих причин застосували до нього та його родини сльозогінний газ та фізичну силу. Після застосування фізичної сили працівників поліції у нього були синці на тілі та зламане ребро, однак заяви про вчинення злочину у нього працівники поліції не прийняли. Ініціатором конфлікту на його думку була ОСОБА_2 , бійки та шарпанини не було. Зважаючи на вищезазначене ОСОБА_1 просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_1 дала аналогічні пояснення ОСОБА_1 . Крім того, додала, що коли приїхали працівники поліції ОСОБА_2 сказала їм «крутіть їх по повній».

У судовому засіданні ОСОБА_4 пояснила, що ОСОБА_6 є її рідною тіткою з якою вона та її батьки перебувають у неприязних стосунках. 21.11.2021 року близько 20 години вона, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 повернулися додому з дня народження на таксі. В цей час з будинку, що навпроти, вийшли ОСОБА_6 її дочка ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Побачивши їх, вона вирішила поспілкуватися з ОСОБА_2 , однак розмова не вийшла. ОСОБА_2 та її рідні сіли в автомобіль і поїхали. Через невеликий проміжок часу прибули працівники поліції, які поводили себе зухвало, почали застосовувати сльозогінний газ та фізичну силу. На думку ОСОБА_4 працівники поліції поводили себе так через те, що ОСОБА_2 є їх колегою. Образи та слова нецензурної лайки звучали з обох сторін.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що 21.11.2021 року він, ОСОБА_4 та її батьки повернулися додому з гостей. Коли він та сім`я його дружини вийшли з таксі, вони, зустріли ОСОБА_2 та її родину, яка перебувала на подвір`ї будинку навпроти. Його дружина ОСОБА_4 мала намір поговорити з ОСОБА_9 щодо припинення неприязних стосунків між їх родинами, однак розмова не завдалася. Виникла словесна перепалка з образами на нецензурною лайкою з обох сторін. ОСОБА_5 зауважив, що між родиною його дружини та родиною ОСОБА_6 тривалий час тривають неприязні стосунки, із-за чого часто виникають конфліктні ситуації. Після чого ОСОБА_2 зі своєю родиною від`їхала на своєму автомобілі. Через кілька хвилин приїхали працівники поліції, а в подальшому підійшли ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та ОСОБА_8 із працівниками служби охорони. Працівники поліції застосовували до нього та ОСОБА_4 фізичну силу, та сльозогінний газ, внаслідок чого він отримав опік рогівки ока, а ОСОБА_4 отримала струс мозку та синець, вказані дії працівників поліції ним були зафіксовані на його особистий телефон.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 , яка є донькою ОСОБА_6 пояснила, що з ОСОБА_4 перебуває у нейтральних стосунках, однак, вважає, що остання до неї агресивно налаштована, оскільки конфліктує з її матір`ю. 21.11.2021 року вона зі своєю матір`ю ОСОБА_6 та сестрою ОСОБА_12 були на день народженні у племінника. Близько 20 години вони вийшли з будинку, де біля воріт перебували ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Раптом, ОСОБА_4 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння, почала висловлюватися словами нецензурної лайки на адресу її матері. ОСОБА_1 підтримав ОСОБА_4 , після чого взяв ОСОБА_6 за волосся. ОСОБА_7 почав відтягувати ОСОБА_1 від неї, в цей час ОСОБА_5 штовхнув ногою двері її авто. Хтось з присутніх викликав поліцію, оскільки у матері були синці на руках вона повідомила, що буде писати заяву про вчинення злочину. Після того, як це почули кривдники вони накинулися на працівників поліції з кулаками. В ході конфлікту ОСОБА_3 кричала до неї «їдь звідси» та висловлювалася нецензурною лайкою, однак активних дій щодо неї не вчиняла.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила, що 21.11.2021 року перебувала у гостях. Конфлікт з ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відбувся на дорозі поблизу будинковолодіння де вона перебувала у гостях. Ініціатором конфлікту була ОСОБА_4 , яка висловлювалася нецензурною лайкою та тягнула її за волосся, ОСОБА_1 , який є її братом також тягнув її за волосся. В цей час ОСОБА_5 зненацька почав ображати її доньку ОСОБА_2 . На думку ОСОБА_6 конфлікт виник через те, що родина ОСОБА_1 та ОСОБА_5 перебували в стані алкогольного сп`яніння.

Свідок ОСОБА_7 , який є племінником потерпілої ОСОБА_6 , в судовому пояснив, що йому невідомо у зв`язку з чим розпочався конфлікт. В ході конфлікту бачив, що ОСОБА_4 тягнула ОСОБА_6 за волосся, а та в свою чергу її відштовхувала. ОСОБА_1 тягнув за волосся ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_8 , яка є знайомою ОСОБА_7 , в судовому засіданні дала пояснення, які є аналогічними до пояснень свідка ОСОБА_7 .

В судовому засіданні свідок ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , які є працівниками поліції пояснили, що 21.11.2021 року перебували у наряді. В подальшому на службу «102» надійшов виклик про бійку, прибувши на місце події до них звернулася ОСОБА_9 , зі скаргою, що їй вирвали волосся. Намагаючись припинити конфлікт ОСОБА_13 отримав травму носа, після чого вони поїхали до приймального відділення СМСЧ м.Нетішин.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, серія ВАБ № 499111 від 05.01.2022; копію рапорта інспектора-чергового відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Арістова В.В. від 22.12.2021; постанову про закриття кримінального провадження від 21.12.2021 року, з якої вбачається, що особа яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та потерпіла ОСОБА_2 є родичами та між їхніми родинами тривають неприязні стосунки, внаслідок чого часто виникають конфліктні ситуації. Крім того, з постанови вбачається, що встановити наявність умисної дії ОСОБА_1 в заподіянні тілесних ушкоджень ОСОБА_2 не представляється можливим. Дослідивши письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; а також заслухавши особисті пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 дані ними в судовому засіданні, оцінивши докази по справі відповідно до ст.252 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом статей 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним здійснене в протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи порушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди. При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства та до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.

Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення, що посягає на громадський порядок і громадську безпеку, від інших адміністративних правопорушень.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України, №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Верховний Суд дійшов висновку, що за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Згідно матеріалів справи та пояснень, наданих в судовому засіданні, вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся не з мотивів явної неповаги до суспільства, а на підставі особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші, обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, в тому числі, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Згідно з ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Складання протоколу це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст.251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як хуліганський мотив і умисел, спрямований на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Оскільки, в судовому засіданні встановлено, що конфлікт між потерпілою ОСОБА_2 та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 стався не з хуліганських мотивів, а виник на ґрунті особистих неприязних відносин, докази які свідчили б що в наслідок таких дій останнього був порушений громадський порядок чи спокій громадян відсутні, тому вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки дрібного хуліганства.

За змістом ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так само Європейський суд з прав людини неодноразово, зокрема, у справах «Кобець проти України» (рішення від 14.02.2008), «Берктай проти Туреччини» (рішення від 08.02.2001), «Леванте проти Латвії» (рішення від 07.11.2002) вказував, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

При цьому судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, яка притягується до відповідальності, і лише в межах зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення, на підставі зібраних посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, доказів. Суд не має збирати з власної ініціативи докази, позаяк в протилежному випадку суд згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не може бути визнаний безстороннім.

З урахуванням викладеного судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази, які в їх сукупності та взаємозв`язку доводили б наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

За таких підстав суд доходить висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому суд враховує, що п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, виходячи зі змісту норм ч.2 ст.284, ст.247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення з ОСОБА_1 судового збору за розгляд цієї справи.

Керуючись ст. 7, 9, 40-1, 173, 245, 247, 251-252, 283-285, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Нетішинський міський суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Р.М. Стасюк