Березівський районний суд Одеської області
14.09.2023
Справа № 504/3054/23
Провадження № 3/494/888/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2023 року м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Панчишин А.Ю., ознайомившись з матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

22.08.2023 року до Березівського районного суду Одеської області згідно постанови Одеського апеляційного суду від 02.08.2023 року надійшов протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії ВАВ №815526 від 20.07.2023 року про адміністративне правопорушення вбачається, що 12.07.2023 року о 09 год. 15 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні Комінтернівського районного суду Одеської області, за адресою: Одеська область, Одеський район, смт. Доброслав вул. Захисників Маріуполя 51, виражався на адресу гр. ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою, погрожував розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був належним чином повідомлений про судовий розгляд. Надав заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначив, що обставини викладені у ньому, стосовно нецензурних висловлювань ОСОБА_1 в адресу ОСОБА_2 носить вигаданий характер, так як події відбувались в залі судових засідань №1 Комінтернівського районного суду Одеської області, а це зал судових засіданні судді Доброва П.В., який, на даний момент, виконує обов`язки голови суду, який був персонально присутній при розмові, яка навіть натяку на грубу розмову не мала. ОСОБА_1 зазначив, що має три вищих освіти, в Комінтернівському районну суді Одеської області працював з 21.12.2016 року по 04.09.2923 року, за весь час роботи у суді та за 19 років державної служби не мав жодного дисциплінарного стягнення. Не правдивість викладеної інформації може підтвердити в.о. голови Комінтернівського районного суду Одеської області суддя Добров П.В. На підставі викладеного просить закрити провадження через відсутність предмету судового розгляду.

Слід зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».

За таких обстави, у зв`язку з введенням воєнного стану на території України, з урахуванням належного повідомлення ОСОБА_1 про судове засідання, суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними в матеріалах справи доказами.

Розглянувши адміністративну справу суд вважає наступне.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами у справах про адміністративні правопорушення, згідно з приписами ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому, орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у відповідності з вимогами ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення справи про адміністративне правопорушення.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Диспозицією ст. 173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_1 , передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (див. з цього питання постанову ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №815526 від 20.07.2023 не містить відомостей щодо ознак порушень громадського порядку, ознак неповаги до суспільства.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 12.07.2023 в залі судових засідань №1 Комінтернівського районного суду Одеської області виник конфлікт. Потерпілий ОСОБА_2 надав пояснення в яких зазначив, що ОСОБА_1 в ході створеного ним конфлікту, висловлювався його адресу нецензурною лайкою та погрожував йому. Вказані обставини ОСОБА_1 заперечив, зазначив, що навіть натяку на грубу розмову не було.

З наведеного вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

До матеріалів про адміністративне правопорушення долучені пояснення свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак, з незрозумілих причин, в якості свідків правопорушення, вказані особи не зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення. А відтак, суд надає сумніву тим обставинам, чи вказані особи взагалі були свідками конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву свідчили про умисні дії ОСОБА_1 направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян, тобто на вчинення дрібного хуліганства.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Враховуючи наведене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.173, 247, 283,284 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити на підставіп. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя Панчишин А.Ю.