Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/372/23 Головуючий у суді І-ї інстанції Завгородній Є. В.
Категорія - 173 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Широкоряд Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2023 року м. Кропивницький

Суддя Кропивницького апеляційного суду - Широкоряд Р.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за апеляційною скаргою захисника-адвоката Олійника О.С. в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2023 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 громадянина України,

визнано винним за ст.173 КУпАП, та застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 (п`ятдесят одна) грн.

ВСТАНОВИВ:

Постановою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 08 серпня 2023 року ОСОБА_1 , визнано винним в тому, що він 10.05.2023 року, приблизно о 15-45 годині у дворі багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , який є громадським місцем, умисно вчинив дрібне хуліганство, яке полягало в тому, що ОСОБА_1 , висловлювався нецензурною лайкою стосовно дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи свій висновок про винуватість ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що вина правопорушника підтверджується матеріалами справи: Змістом протоколу про адміністративне правопорушення, допитом в якості свідка неповнолітнього ОСОБА_5 , та потерпілого неповнолітнього ОСОБА_6 , поясненням неповнолітнього ОСОБА_7 (а.с.8)

Не погоджуючись з рішенням суду,захисник-адвокат Олійник О.С., подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати, а провадження у справі закрити.

У своїй апеляційній скарзі апелянт зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням закону, а саме не в передбачений КУпАП, строк; В матеріалах справи відсутні докази з приводу порушення ним громадського порядку та спокою громадян, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП. Не зазначено в чому саме виявилась нецензурна лайка, які саме образливі (нецензурні) слова говорив ОСОБА_1 ;

Суд першої інстанції не взяв до уваги той факт, що конфліктна ситуація сталася на приватній території ОСОБА_1 , який захищав свою приватну власність від незаконного посягання; Суд розглянув справу поза межами строків притягнення особи до адміністративної відповідальності, тощо.

В судове засідання апеляційного суду ОСОБА_1 , та захисник Олійник О.С., не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими.

Так, відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Отже, однією із форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, а також образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини.

Так, ненормативна лексика є сегментом лайливої лексики різних мов, що включає неввічливі, непристойні, вульгарні та лайливі вислови. Використання ненормативної лексики має чіткі національні, культурні, та соціальні ознаки й суттєво відрізняється в різних культурах та соціальних групах. Кожне суспільство визначає окремо, що належить до ненормативної лексики або лайки, і формулює своє ставлення до неї. У багатьох країнах світу існують закони, що обмежують використання такої лексики у публічному житті, у ЗМІ тощо. Ненормативна лексика частіше вживається у розмовній мові.

Лайка і матюки різні речі. Лайка використовується для висловлювань різних емоцій і може бути цілком цензурною.

А матюки, це асоціативне поєднання із чужомовними назвами статевих органів і близькістю грубих фізичної і моральної сили та збочення; зневага особи заувагою про невпорядковані стосунки її матері.

Тобто, самі назви статевих органів не є матюками.

В матеріалах справи взагалі відсутні дані, в який саме спосіб, по відношенню до кого, та які саме заборонені слова говорив ОСОБА_1 , та на що саме були направлені його вислови, та чим саме ОСОБА_1 , та кого образив.

Більш того, в протоколі про адміністративне правопорушення та постанові суду зазначено, що ОСОБА_1 , висловлювався нецензурною лайкою стосовно ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 .

Проте в протоколі про адміністративне правопорушення в графі потерпілі та свідки поставлено прочерк, що вказує на відсутність таких.

В свою чергу в постанові суду суд вже встановив, що ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , є вже свідками, а ОСОБА_2 потерпілим.

З чого виходить, що ОСОБА_1 , вже не вчиняв хуліганства по відношенню до ОСОБА_8 , та

ОСОБА_10 рішенні суду є явна невідповідність та не конкретизованість фактичним обставинам справи.

Згідно даних, що знаходяться в матеріалах справи що також підтверджують свідки події вбачається, що між ОСОБА_1 , та неповнолітніми, яким до речі було відповідно 17, 16 та 15 років, виник конфлікт після того, коли останні на зауваження ОСОБА_1 , з приводу їх незаконного будівництва лавки на приватній території ОСОБА_1 , не відреагували, та продовжили зводити будівництво лавки.

Апеляційний суд приходить до висновків, що між трьома неповнолітніми особами: ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , яких суд невірно встановив дітьми, а які є неповнолітніми особами віком 15;16 та 17 років, та особою похилого віку, який зробив зауваження щодо припинення як на його думку незаконного будівництва на його території, виник конфлікт.

Між тим, такої кваліфікуючої ознаки хуліганства, як порушення громадського порядку і спокою громадян в протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , навіть не інкриміновано.

Більш того, суд першої інстанції в своїй постанові встановив, що подія правопорушення відбулася 10.05.2023 року.

Про подію що сталася 10.05.2023 року також суду зазначили потерпілий ОСОБА_2 , та сідок ОСОБА_8 (згідно мотивувальної частини постанови суду).

Між тим згідно протоколу про адміністративне правопорушення, подія сталася 27.03.2023 року.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції не може вважатися законним, оскільки будь яких фактичних даних про вчинення адміністративного правопорушення 10.05.2023 року взагалі не існує та нічим не підтверджується.

Розглядаючи справу, суд на вищезазначені обставини уваги не звернув, в порушення вимог ч.2 ст.268 КУпАП, розглянув справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та постановив незаконне рішення, яке підлягає безумовному скасуванню та закриття провадження в справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката Олійника О.С. в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2023 року, стосовно ОСОБА_1 скасувати.

Провадження в справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Р.В.Широкоряд