Справа № 375/1550/23
Провадження № 3/375/1065/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2023 року смт Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Штифорук Оксана Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли від начальника відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, непрацюючої, з спеціальною середньою освітою, одруженої, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП, якому роз`яснені права за ст. ст. 10, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 978692 від 20.09.2023, 18.05.2023 близько 12 год. 40 хв., по АДРЕСА_2 , в приміщенні Рокитнянського ПМСД, каб. №13, ображала громадянку ОСОБА_2 нецензурними словами та розкидала речі останнньої, чим своїми діями вчинила дрібне хуліганство, чим порушила ст. 173 КУпАП, за що передбачена адміністративна відповідальність.

В судовому засіданні 21.09.2023 ОСОБА_1 свою провину не визнала та пояснила, що 17.05.2023 року вона поховала сина, який загинув під час участі в бойових діях, захищаючи Батьківщину внаслідок збройної агресії РФ проти України. 18.05.2023 року після відвідування кладовища, в обідній час, вона прийшла в поліклінику до сімейного лікаря, ОСОБА_2 , щоб з`ясувати про можливість отримати рецепт на протиастматичний балон. Вона розуміла, що в цей час в установі Рокитнянська БЛ обідня перерва, проте хотіла тільки отримати рецепт, бо не могла довго чекати, оскільки їй треба було встигнути на маршрутку, тому що наступна за графіком маршрутка їде через великий проміжок часу. Коли вона зайшла до кабінету лікаря, то в кабінеті перебували лікар та медсестра. Вона звернулась до лікаря, щоб та виписала їй ліки, але остання нагрубила їй, сказала, що їй потрібно йти до психіатра. В обідню перерву відмовилась виписувати рецепт. Ця грубість медичних працівників дуже образила ОСОБА_1 .. Після похорону вона відчувала горе та скорботу та перебувала у важкому психологічному стані. Вона запитала сімейного лікаря чому вона з нею так себе поводить, почала плакати та кричати, та рукою змахнула на підлогу з письмового стола в робочому кабінеті кулькові ручки та інші речі, які знаходились на столі.

Після цього вона написала скаргу до Рокитнянської багатопрофільної лікарні, що її сімейний лікар перевищила свої службові обов`язки, знехтувала правилами етикету та зухвало себе повела зі своїм пацієнтом. Відповідь на скаргу отримала.

Через деякий час до неї прийшов дільничний працівник поліції, який повідомив їй, що ОСОБА_2 написала заяву та відносно неї було складено протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

В матеріалах справи наявні такі матеріали, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 978692 від 20.09.2023; постанова про закриття кримінального провадження від 31.07.2023; протокол допиту потерпілогог від 31.07.2023; протокол допиту свідка від 31.07.2023; письмові пояснення ОСОБА_1 надані в судовому засіданні 21.09.2023.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя доходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Виходячи з вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно із ч. 1ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положенням ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п.1ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 року).

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, утворює інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

З наданих матеріалів встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт через немайновий спір. Відомостей про те, що дії зі сторони ОСОБА_1 у даній конкретній ситуації були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян у матеріалах справи відсутні. Крім того, в матеріалах справи відсутні та судом не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

В даній ситуації конфлікт має причину виникнення. В діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст.173 КУпАП. Не доведено, що дії з її сторони обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - дрібного хуліганства. Отже, суд приходить до висновку, що зі сторони ОСОБА_1 був відсутній хуліганський мотив.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

Суд окремо звертає увагу, що в якості доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, до матеріалів справи долучені протоколи допиту потерпілої ОСОБА_2 від 31.07.2023 та свідка ОСОБА_3 від 31.07.2023, які були допитані у рамках кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за № 0000279 від 11.07.2023, яке постановою слідчого від 31.07.2023 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 КК України.

Будь-яких інших доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, до матеріалів справи не долучено.

Згідно зі ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності

Таким чином, суддя вивчивши матеріали справи та взявши до уваги клопотання захисника вважає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення

Відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, ч.1 ст.130, п.1 ч.1 ст. 247, 251, 252 276-279, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення , суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Оксана Штифорук

Постанова набуває законної сили _____________

Постанова може бути пред`явлена до виконання до ______________