П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.09.2023 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського РУП ГУ НП у Київській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючої, РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий 22.12.2012 Калінінським РС у м. Горлівці ГУ ДМС України у Київській області,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

06.08.2023 близько 23:00 год поблизу під`їзду № 2 по АДРЕСА_3 ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушла громадський порядок та спокій громадян.

За даним фактом стосовно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 935385 від 11.08.2023 за ст.173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 свою винуватість у вчинені правопорушення не визнала, пояснила, що 11.08.2023 близько 23:00 год вона з дитиною та собакою поверталася додому з річки. Біля будинку компанія людей як і кожного вечора розпивали спиртні напої. Вони почали до неї чіплятися, ображати, тому вона у відповідь висловлювалася у їхню сторону нецензурною лайкою.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Попри не визнання своєї винуватості самою правопорушникцею, винуватість ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 935385 від 11.08.2023, у якому серед іншого міститься власноручний запис ОСОБА_1 «згодна»;

письмовою заявою ОСОБА_2 від 06.08.2023, відповідно до якої вона просить розібратися у ситуації із сусідами із квартири АДРЕСА_4 , які постійно шумлять, порушують громадський спокій, погрожують фізичною розправою та бійцівською собакою їй та її сусідам;

письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 11.08.2023, відповідно до яких 06.08.2023 близько 23:40 год вона перебувала дома. В цей час у дворі будинку, що по АДРЕСА_3 відбулася бійка між мешканцями квартири АДРЕСА_5 . Під час бійки останні гучно висловлювалися нецензурною лайкою, що порушувало громадський порядок та спокій мешканців нашого будинку;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 06.08.2023, відповідно до яких 06.08.2023 у неї із сусідами з квартири АДРЕСА_4 розпочався конфлікт. Сусіди кожного вечора після 22:00 год порушують громадський спокій, шумлять, погрожують фізичною розправою та собакою бійцівської породи батькам з малолітніми дітьми. Чоловік сусідки із ЗСУ погрожував фізичною розправою сусідові;

письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 11.08.2023, відповідно до яких 06.08.2023 близько 23:00 год в дворі будинку АДРЕСА_6 головно кричали та було чути висловлювання нецензурною лайкою.

Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП, як вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка у громадських місцях, що порушило громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшує та обтяжує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, судом відповідно до ст. 34, 35 КУпАП не встановлено.

З урахуванням даних про особу винної, відсутність обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність, обставин вчиненого нею адміністративного правопорушення, з метою виховання її в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 передбачене санкцією ст. 173 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 гривню, і яке на переконання суду буде достатнім для її виправлення та попередження скоєнню нею інших адмінправопорушень.

Згідно ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 гривень.

Керуючись ст. 33-35, 40-1, ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні передбаченого ст.173 КУпАП адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривень 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 526,80 гривень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА