Яготинський районний суд Київської області
Cправа №: 382/1909/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2023 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., розглянувши матеріал, який надійшов з Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київської області Київського рибоохоронного патруля, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт СТ043068 вид. Яготинським РВГУ МВС України в Київській області від 20.10.2008 року, не працюючого, РНОКПП: НОМЕР_1

за ч. 4ст. 85 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 згідно з яким він 20.09.2023 року об 11 год. 40 хв. в Київській області, поблизу с. Годунівка, Бориспільського району на річці Гнила Оржиця, грубо порушував правила рибальства, а саме проводив лов риби забороненим знаряддям лову сіткою з ліски 1 шт. з металевого човна кустарного виробництва, при цьому виловив рибу: карась сріблястий 7 шт. загальною вагою 1,5 кг. чим наніс збитків рибному господарству України на суму 11067 грн.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. п.1 п.1 ІV Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину визнав.

Про надходження на розгляд суду вказаної справи було повідомлено прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області. Прокурор не скористався правом на участь у розгляді справи. Участь прокурора у вказаній категорії справ не є обов`язковою відповідно до ст. 250 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП).

Відсутність прокурора при розгляді справи не перешкоджає її розгляду по суті та не є підставою для закриття провадження в справі через відсутність події і складу адміністративного правопорушення відповідно до ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Крім того, відповідно до норм Кодексу України про адміністративні правопорушення відсутність прокурора при розгляді справи не є підставою для відмови судом щодо встановлення обставин та наявності/відсутності складу адміністративного правопорушення в діях/бездіяльності особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Вислухавши особу, що притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне:

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 4 ст. 85 КУпАП передбачена відповідальність за грубе порушенняправил рибальства(рибальствоіз застосуваннямвогнепальної зброї,електроструму,вибухових абоотруйних речовин,інших забороненихзнарядь лову,промислових знарядьлову особами,які немають дозволуна промисел,вилов воднихживих ресурсіву розмірах,що перевищуютьвстановлені лімітиабо встановленуправилами любительськогоі спортивногорибальства добовунорму вилову),що тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» передбачена відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Так, порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Так, відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу; невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля; порушенні встановлених законодавством вимог щодо охорони середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, самовільному випалюванні сухої рослинності або її залишків; порушенні правил зберігання, транспортування, застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив та інших речовин (препаратів); порушенні правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних колекцій, торгівлі ними, а також установленого законодавством порядку їх пересилання, ввезення в Україну і вивезення за її митну територію; самовільному або з порушенням установленого законодавством порядку переселенні, акліматизації та схрещуванні тварин, а також виведенні і використанні генетично змінених організмів; жорстокому поводженні з тваринами; приховуванні та перекрученні інформації про стан і чисельність об`єктів тваринного світу та їх використання; невжитті заходів щодо запобігання загибелі тварин, погіршенню середовища їх існування та ліквідації негативного впливу на тваринний світ; порушенні порядку придбання, реалізації, пересилання і вивезення за межі України, ввезення на її територію диких тварин та інших об`єктів тваринного світу; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні; виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин; невиконанні законних розпоряджень посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль та управління у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

Дикі тварини та інші об`єкти тваринного світу, що ввезені на територію України або вивозяться за її межі з порушенням законодавства, підлягають у встановленому законом порядку конфіскації або безоплатному вилученню і реалізуються згідно з правилами, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини.

Зі змісту п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом державного комітету рибного господарства України за №19 від 15.02.1999 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за №269/3562 випливає, що забороняється лов водних живих ресурсів: -із застосуванням вибухових і труйних речовин,електроструму,колючих знарядь лову,вогнепальної та пневматичної зброї (завинятком гарпунних рушниць для підводного полювання),промислових та інших знарядь лову,виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань,а також способом багріння,спорудження гаток,запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; у каналах теплоенергоцентралей, підвідних та скидних каналах електростанцій; у підвідних магістральних каналах, відводах рибогосподарських та меліоративних систем, в шлюзових каналах тощо; у новостворених водосховищах (до особливого розпорядження); з незареєстрованих плавзасобів або таких, що не мають на корпусі чіткого реєстраційного номера (за винятком веслових човнів); з човнів або інших плавзасобів на промислових ділянках, закріплених за користувачами водних живих ресурсів, а також на відстані від берега більш як 3 км в Чорному морі і 1,5км - в Азовському морі; у верхніх б`єфах гребель на відстані ближче ніж за 500 метрів, в нижніх на відстані в межах, встановлених п. 4.13 цих Правил рибальства; поблизу мостів,які охороняються,в межах режимних зон охорони; у радіусі 500 метрів навколо риборозплідних господарств; у водоймах риборозплідних і товарних рибних господарств; на водоймах, що розташовані в зоні евакуації (відчуження) на територіях, радіактивно забруднених унаслідок катастрофи на Чорнобильській АЕС; на зимувальних ямах; з криги на ділянках водойм, закріплених за рибодобувними організаціями - на відстані більш як за 500 метрів від берега; на водоймах, що не визначені органами рибоохорони як такі, на яких, дозволено любительське рибальство; у темний час доби (пізніше години від заходу сонця та раніше годин до його сходу); з човнів та інших плавучих засобів у Чорному та Азовському морях, без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що факт вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення за №015348 від 20.09.2023 року, при цьому зміст протоколу про адміністративне правопорушення вказує на отримання його копії ОСОБА_1 в якому роз`яснюються його процесуальні права, передбачені ст.63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, зазначений протокол ОСОБА_1 підписаний, про місце розгляду справи повідомлено, зауважень та доповнень від нього не надходило;

- поясненнями ОСОБА_1 написаних власноручно в протоколі, згідно яких він підтвердив факт забороненого лову риби сіткою, зазначив, що порушувати більше не буде;

- протоколом огляду та вилучення речей і документів від 20.09.2023 року, серед яких зазначено, що вилучено у гр.. ОСОБА_1 металевого човна кустарного виробництва 1 шт., сітка з ліски 1 шт., свіжо виловлений карась 7 шт. загальною вагою 1,5 кг та вказано, що вилучені речі зберігатимуться до рішення по справі на складі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області за адресою: Київська область, Бориспільський район м. Переяслав вул.. Яхтинська, 1, зазначений протокол огляду підписаний ОСОБА_1 отримано його копію, жодних зауважень, скарг та заяв не зазначено;

- актом огляду водних біоресурсів, вилучених відповідно до протоколу №015348 від 20.09.2022 року;

- розпискою про передачу на відповідальне зберігання рибальського майна, транспортних засобів, підвісних двигунів, знарядь лову та водних біоресурсів від 20.09.2023 року;

- квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення за №16;

- розрахунком матеріальної шкоди яка складає 11067 грн. та таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди;

- планом-схемою місця скоєння адміністративного правопорушення;

- витягом з Правил любительського та спортивного рибальства.

Досліджені під час судового розгляду справи та перевірені вищенаведені письмові докази є належними та допустимими у розумінні ст.251 КУпАП і свідчать про грубе порушення ОСОБА_1 правил рибальства (рибальство із застосуванням інших заборонених знарядь лову).

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року ЄСПЛ звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Таким чином, дотримуючись принципу неупередженості та об`єктивності, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280КУпАП суд, давши належну оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, дійшов обґрунтованих висновків про доведеність вини ОСОБА_1 «поза будь-яким розумним сумнівом» у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4ст. 85 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу ОСОБА_1 відсутність обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність, суд вважає за необхідне накласти адміністративне стягнення у виді штрафу, що передбачено санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Вимога заступника начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) про зобов`язання ОСОБА_1 сплатити збитки, завдані рибному господарству України в сумі 11067 грн. не підлягає задоволенню, оскільки зі змісту ст. 40 КУпАП вбачається, що під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення така шкода може бути відшкодована у разі заподіяння її громадянинові, підприємству, установі або організації. В даному випадку, як вбачається зі змісту заяви, майнова шкода була завдана державі, тому згідно ч. 3 ст. 40 КУпАП питання про її відшкодування має вирішуватись в порядку цивільного судочинства. У зв`язку із викладеним Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) слід роз`яснити право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства з позовом про відшкодування завданих збитків.

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 85, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, і накласти адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 (триста сорок) грн. 00 коп. .(отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Яготинська міс./21081100, код ЄДРПОУ - 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UА 0010860, код класифікації бюджету 21081100).

Заборонене сітчасте знаряддя лову, а саме 1 сітку з ліски, металевого човна кустарного виробництва, переданого на зберігання ОСОБА_1 до рішення суду згідно розписки - конфіскувати.

Водні біоресурси, а саме: карась 7 шт. загальною вагою 1,5 кг, що вилучені у ОСОБА_1 відповідно протоколу огляду та вилучення речей і документів та акту огляду водних біоресурсів від 20.09.2022 року, які передані на відповідальне зберігання ОСОБА_1 - лишити у ОСОБА_1 ..

Стягнути із ОСОБА_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 536,80 грн. (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код ЄДРПОУ- 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UA 0026001, код класифікації бюджету 22030106).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова набирає законної сили відповідно до ст. 294 КУпАП і може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду

Строк пред`явлення до виконання даної постанови три місяці з дня набрання постановою законної сили чи закінчення строку, встановленого в разі відстрочки чи розстрочки виконання рішення.

Суддя Кисіль О. А.