ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6650/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Просалова О.М., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу, ОСОБА_1 , 09.09.2023 року о 07 годині 00 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила відносно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного та фізичного характеру, що полягало в умисних діях, а саме висловлювалася нецензурною лайкою, хапала за руки, штовхала, внаслідок чого могло бути завдано шкоди психологічному та фізичному здоров`ю ОСОБА_2 , тобто скоїла правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

ОСОБА_1 суду пояснила, що ОСОБА_2 це її матір, ніяких конфліктів з ОСОБА_2 09.09.2023 року у неї не виникало. ЇЇ мати намагається вигнати її з будинку разом з сім`єю, постійно створює безпідставні конфлікти та ситуації, фальсифікує їх обставини та викликає поліцію, краде та псує речі, залякує та ображає нецензурною лайкою її, чоловіка і дітей, постійно пише заяви до СБУ з надуманих підстав відносно чоловіка ОСОБА_1 , який являється громадянином РФ, до них приїздили з обшуком. Такі події відбуваються систематично. Просила закрити провадження у справі в зв`язку з тим, що правопорушення не вчиняла.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 09.09.2023 вранці вона ішла з курятника, коли до неї з явно агресивними намірами кинулась дочка. Щоб уникнути конфлікту, вона хотіла сховатись у літній кухні, але не встигла. Дочка повалила її на землю і почала бити, чоловік ОСОБА_1 все це бачив, але не зупинив її, а лише просив поводитись тихіше, щоб не привертати увагу сусідів. Після цих подій вона сама викликала поліцію. Вказала, що такі конфлікти відбуваються на регулярній основі після того як у жовтні 2022 р. вона подарувала дочці будинок.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Вимогами ст. 251 КУпАП передбачено поняття доказів та порядок їх збирання у справі про адміністративне правопорушення, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не передбачено.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються зокрема пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, дані про свідків події.

Відповідно до вимог «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» затвердженої Наказом МВС № 1376 від 06.11.2015 р. до протоколу додається - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Крім цього, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.09.2016 року «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Так, у матеріалах справи наявна заява ОСОБА_2 щодо подій 09.09.2023 року. За обставинами, вказаними у даній заяві було складено протокол серії ГП № 303594. При цьому, дана заява не містить даних про посадову особу, якою вона була відібрана, а також відміток про реєстрацію уповноваженим органом Національної поліції. Тому, суд не може визнати заяву ОСОБА_2 належним та допустимим доказом.

З наявних у матеріалах справи пояснень ОСОБА_2 вбачається про вчинення відносно неї неправомірних дій донькою та пояснення ОСОБА_1 , з яких видно, що неправомірні дії були вчинені відносно неї матір`ю та братом.

З відеозапису з нагрудних камер працівників поліції вбачається наступне. Працівники поліції прибули на виклик ОСОБА_2 та перебувають на прибудинковій території будинку, де проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які також відображаються на даному відеозаписі. ОСОБА_2 пояснює працівникам поліції, що донька її побила та кидала об землю. На запитання працівників поліції про наявність слідів такого правопорушення для його фіксації, ОСОБА_2 відповіді не надає. При цьому, ОСОБА_2 перебуває у чистому охайному одязі, спокійно та виважено надає усні, а потім письмові пояснення. ОСОБА_1 пояснює працівникам полії, що матір зводить на неї наклеп через розподіл будинку.

Окремі висловлювання ОСОБА_2 , зафіксовані на вказаному відеозаписі, дають достатні підстави вважати, що саме вона була ініціатором конфлікту, який є предметом розгляду цієї справи, а причиною його виникнення було її невдоволення з приводу здійснюваних дочкою та її чоловіком робіт по улаштуванню у будинку каналізації.

Водночас з пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та наданих ними документів вбачається, що існуючі між ними впродовж багатьох років непорозуміння і давні родинні образи переросли у тривалий особистісний конфлікт, який останнім часом посилився через особисту неприязнь ОСОБА_2 до чоловіка її дочки та виникнення спору з приводу користування спільним житлом.

Ворожі відносини між донькою і матір`ю, на боці якої також виступає її син - брат потерпілої, призводять до систематичних сварок, які нерідко переростають у бійки, при цьому неправомірні дії вчиняються з обох боків, тобто є обоюдними.

За таких обставин, одні лише пояснення потерпілої про те, що під час сварки її донька нецензурно лаялась, ображала та штовхала її, суд не вважає достатнім доказом вчинення ОСОБА_1 діянь, які утворюють об`єктивну сторону домашнього насильства.

Слід також зазначити, що самі по собі нецензурна лайка та образи під час конфлікту не утворюють склад домашнього насильства, якщо лише вони не призвели до настання вказаних у законі наслідків (ймовірності завдання або завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого).

При цьому, матеріали справи не містять пояснень сторонніх осіб, неупереджених свідків події, або інших доказів, що могли б підтвердити викладені у протоколі обставини. Також матеріали справи не містять доказів на підтвердження настання наслідків, передбачених диспозицією ст. 173-2 КУпАП.

Згідно положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути підставою для притягнення особи до відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та враховуючи положення ч.1 ст. 247 КУпАП, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, а тому з цих підстав провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ч. 1 ст. 173-1, п.1 ст.247, ст. 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 173-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: