Провадження №3/389/1071/23
Постанова

іменем України

18 жовтня 2023 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Савельєва Оксана Валентинівна, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області,про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Світловодськ Кіровоградської області, громадянина України, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець, проходить службу у в/ч НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №235543 від 19.07.2023, ОСОБА_1 19.07.2023 о 22 год. 15 хв., перебуваючи в п`яному вигляді біля будинку АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність статтею 173 КУпАП.

До суду для розгляду справи ОСОБА_1 не з`явився, в матеріалах відсутні відомості про належне повідомлення останнього про дату, час і місце розгляду справи. Разом з тим, з інформації, наданої першим відділом Кропивницького РТЦК та СП за вих.№2738 від 12.10.2023, ОСОБА_1 призваний на військову службу під час мобілізації 24.02.2023 та направлений до військової частини.

З`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, оцінивши їх в сукупності та взаємозв`язку, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Крім того, положеннями ст.252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

За результатами розгляду справи суддею встановлено, що в ній відсутні належні докази порушення громадського порядку та спокою громадян з боку ОСОБА_1 саме за обставин, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Так, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 19.07.2023 о 22 год. 15 хв., перебуваючи в п`яному вигляді біля будинку АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Даний протокол складено за заявою потерпілої ОСОБА_3 .

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 , доданих до протоколу, останнім зазначено, що будь-яких протиправних дій стосовно ОСОБА_3 він не вчиняв.

З письмових пояснень потерпілої ОСОБА_3 , долучених до протоколу, вбачається, що вона перебувала на АДРЕСА_1 та побачила, як сусід ОСОБА_1 , який прийшов у відпустку із зони бойових дій, вийшов косити траву біля свого двору та перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння почав виражатися нецензурною лайкою, ображав та погрожував фізичною розправою. В ході виниклої сварки дружина ОСОБА_1 ОСОБА_2 взяла до рук мотокосу та почала нею розмахувати та погрожувати, що пошкодить зараз косою її ноги, на зауваження не реагувала та постійно викрикувала погрози, звинувачуючи її у тому, що її чоловік був призваний на військову службу.

З письмових пояснень свідка ОСОБА_4 , доданих до протоколу, вбачається, що вона перебувала на АДРЕСА_1 та бачила і чула, як сусід ОСОБА_1 , перебуваючи у станів алкогольного сп`яніння, вчинив конфліктну ситуацію з ОСОБА_3 , ображав її нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою в словесній формі, кидався на неї з косою, на зауваження не реагував.

Таким чином, зазначеними поясненнями ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_4 не встановлено та не підтверджено факт вчинення ОСОБА_1 , за обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, дрібного хуліганства, тобто дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З матеріалів справи вбачається, що дійсно мав місце конфлікт між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , однак, за відсутністю факту порушення громадського порядку та спокою громадян.

При цьому, нецензурна лайка та намагання спричинення фізичного болю в межах конфлікту, який склався між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Крім того, у протоколі ОСОБА_1 ставиться в провину вчинення такого ж правопорушення і стосовно ОСОБА_2 . Разом з цим, як встановлено з пояснень потерпілої ОСОБА_3 , ОСОБА_2 не є потерпілою у даній справі, а навпаки, разом з ОСОБА_5 , який є її чоловіком, вчиняла протиправні дії стосовно ОСОБА_3 . Тобто обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідають обставинам, встановленим в ході розгляду цієї справи.

Необхідно відзначити, що суд позбавлений процесуальної можливості збирати додаткові докази винності особи, оскільки це суперечить нормам та стандартам, встановленим рішеннями ЄСПЛ, який, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З огляду на викладене та враховуючи докази, що містяться в матеріалах справи, суддя дійшов до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 19.07.2023 о 22 год. 15 хв., перебуваючи на вул.Молодіжна в с.Дмитрівка Кропивницького району Кіровоградської області, вчинив дрібне хуліганство.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а відтак відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.7, 173, 245, 251, 266, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва