Справа № 538/991/23
Провадження № 3/538/773/23

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.09.2023 року м. Лохвиця

Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Цімбота Л.Г., розглядаючи матеріали, які надійшли з ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

18.05.2023 року в м. Лохвиця по вул. Героїв України буд. 41 близько 09 год 10 хв ОСОБА_1 знаходилася в нетверезому стані, виражалась нецензурними словами в сторону працівників поліції, на неодноразові прохання припинити свої дії не реагувала, під час затримання чинила опір, била ногами по форменному одязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 185 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Згідно ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 185 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

В день розгляду адміністративного матеріалу 23.05.2023 року та протягом доби, явку до суду особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, забезпечено не було.

Відповідно до постанови суду від 24 травня 2023 року до ОСОБА_1 було застосовано привід органами поліції на 26 травня 2023 року. Однак дана постанова суду органами поліції не виконана та не повідомлено причину не виконання.

Постановою суду від 26.05.2023 року справу відносно ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП повернуто начальнику ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, для належного оформлення з направленням до суду в межах строку, встановленого ст. 38 КУпАП.

Матеріал з вказаним протоколом на розгляд після доопрацювання до Лохвицького районного суду Полтавської області надійшов 25.08.2023р.

В рапорті ПОГ СВГ ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Т.Кудері від 15.08.2023 року вказано, що забезпечити явку ОСОБА_1 , жительки АДРЕСА_1 до суду не являється за можливе, так як остання за місцем свого проживання відсутня на протязі 3 місяців. За наявною інформацією вона проживає в м. Київ та можливо на даний час перебуває за кордоном.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась та не повідомила про причини неявки, про час та місце судового засідання повідомлялась судовою повісткою.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява

N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституціїі законів України, поваги доправ,честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

З матеріалів справи вбачається, що правопорушення вчинене 18.05.2031р., до суду справа про адміністративне правопорушення надійшла повторно після доопрацювання 25.08.2023р.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Згідно п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст. 38 КУпАП.

За таких обставин, враховуючи встановлені ст. 277 КУпАП строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, загальні вимоги законодавства України щодо забезпечення розумності строків розгляду справи, а також сплив строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд вважає за можливе вирішити питання про закриття провадження у справі за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються в тому числі поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, давати пояснення передбачено також положеннями ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Всупереч вимог законодавства України, представники Національної поліції України, які склали протокол про адміністративне правопорушення та надіслали його до

суду, не забезпечили явку в судове засідання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, хоча така явка є обов`язковою.

У зв`язку з наведеним суд позбавлений можливості отримати пояснення вказаної особи, які є джерелом доказів у справі та з урахуванням положень ч. 2 ст. 268 КУпАП мають бути обов`язково досліджені та оцінені судом.

Відповідно, за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та неможливості отримати її пояснення суд позбавлений можливості всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини даної справи, зокрема вирішити питання про винуватість такої особи.

Враховуючи наведене, а також закінчення строків накладення адміністративного стягнення, суд, закриваючи провадження у справі, не вбачає підстав для вирішення питання про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 283-285 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, до Полтавського апеляційного суду через Лохвицький районний суд Полтавської області шляхом подачі скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Лохвицького

районного суду Л.Г.Цімбота