справа № 361/6014/23
провадження № 3/361/3065/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 жовтня 2023 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Дутчак І.М., розглянувши матеріали, що надійшли із Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , голови Зазимської сільської ради Броварського району Київської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2123 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 05 липня 2023 року Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини (далі Уповноважений) здійснюється провадження за заявою голови Громадської організації Жінок ветеранів, інвалідів, учасників АТО Берегиня ОСОБА_2 щодо порушення Зазимською сільською радою Броварського району Київської області (далі Зазимська с/рада) права на інформацію.

Із матеріалів заяви вбачається, що 06 січня 2023 року ОСОБА_2 направила до Зазимської с/ради запит, у якому просила надати їй копії рішень ради Про затвердження розміру премій сільському голові за 2022 рік. Також заявниця повідомляла, що Зазимською с/радою на своєму офіційному веб-сайті не здійснюється оприлюднення, зокрема, рішень сільської ради та розпоряджень сільського голови.

Листом від 31 січня 2023 року Зазимська с/рада повідомлено заявницю про продовження строку розгляду запиту, однак без належного обґрунтування відповідно до ч. 4 ст. ст. 20 Закону України Про доступ до публічної інформації, а також виставлено рахунки на відшкодування фактичних витрат на копіювання або сканування з наданням 10 сторінок запитуваних копій документів.

Заявниця із наданою відповіддю не погоджується та стверджує про порушення її права на інформацію із зазначенням того, що запитувана інформація становить суспільний інтерес.

З метою повного та всебічного з`ясування обставин до Зазимської с/ради направлено лист Секретаріату Уповноваженого від 25 квітня 2023 року з роз`ясненнями окремих положень Закону України Про доступ до публічної інформації та проханням, повторно розглянути запит заявниці від 06 січня 2023 року відповідно до вимог цього Закону та з урахуванням наданих роз`яснень.

З аналізу відповіді Зазимської с/ради від 04 травня 2023 року вбачається, що запит заявниці повторно не було розглянуто, запитувану інформацію їй не надано, у чому вбачається порушення вимог Закону України Про доступ до публічної інформації.

Таким чином, за результатами розгляду запиту ОСОБА_2 від 06 січня 2023 року листом Зазимська с/рада за підписом сільського голови ОСОБА_1 , заявниці ОСОБА_2 надала неповну інформацію у відповідь на її запит, у зв`язку з чим у діях голови Зазимської с/ради ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2123 КУпАП. Правопорушення вчинене 27 лютого 2023 року за місцем роботи: АДРЕСА_1 .

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, подав до суду пояснення та клопотання, у яких вину у вчиненні інкримінованого правопорушення не визнає, просив суд на підставі ч. 2 ст. 38 КУпАП закрити провадження у справі за закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Виходячи з положень ст. ст. 268, 2772 КУпАП, враховуючи практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При цьому, суд враховує, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 2123 КУпАП,присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою (ч. 2 ст. 268 КУпАП), тому розгляд справи здійснюється судом за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та дійшов наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У ч. 2 ст. 2123 КУпАП передбачено, що порушення Закону України Про доступ до публічної інформації, а саме: необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації, тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від двадцяти п`яти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи наведені вище норми, суд вважає, що в діях голови Зазимської с/ради ОСОБА_1 , за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення від 05 липня 2023 року, доданих до нього матеріалів, вбачається порушення ним вимог ч. 2 ст. 2123 КУпАП, а саме неповне надання інформації голові Громадської організації Жінок ветеранів, інвалідів, учасників АТО Берегиня ОСОБА_2 .

За змістом ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 05 липня 2023 року вбачається, що днем вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2123 КУпАП, є 27 лютого 2023 року, тобто строк, протягом якого може бути накладене адміністративне стягнення, закінчився.

У ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Нормами КУпАП прямо не передбачено необхідності визнання вини особи у вчиненні нею адміністративного правопорушення у випадку закриття провадження у справі.

Разом з тим, за змістом ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Встановивши вимоги до постанови у справі про адміністративне правопорушення, законодавець не зробив будь-яких винятків щодо постанов про закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення, з чого необхідно зробити висновок, що виконання вимог ст. 283 КУпАП є обов`язковим і для цього виду постанов.

Тлумачення абзацу першого ст. 247 КУпАП дає змогу дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (ст. 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

ЄСПЛ у справах Пантелеєнко проти України та Грабчук проти України, з-поміж іншого, зазначив, що судові рішення про закриття кримінального провадження проти заявника було сформульовано таким чином, що немає сумнівів щодо їхньої думки про те, що заявник скоїв злочин, який йому інкримінується.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Вказана норма КУпАП (п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП) не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення.

Проте, згідно із вимогами ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій п`ятій цієї статті.

Таким чином, п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП необхідно застосовувати у взаємозв`язку з іншими нормами. Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП містить посилання саме на статтю 38 КУпАП, яка, з-поміж іншого, підлягає застосуванню лише у випадку, якщо наявна вина особи та існують підстави для накладення адміністративного стягнення.

ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (рішення у справі Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс II проти Німеччини).

За змістом ч. 1 ст. 38 КУпАП закриття провадження у справі на зазначеній підставі можливе лише за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; закінчення встановленого законом строку.

Враховуючи наведене, слід дійти висновку, що для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, можливо за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення доведеності вини.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2123 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушеннями від 05 липня 2023 року та доданими до нього матеріалами: запитом на отримання публічної інформації від 06 січня 2023 року голови правління Громадської організації Жінок ветеранів, інвалідів, учасників АТО Берегиня ОСОБА_2 , відповіддю за вих. № 03/04-07 від 31 січня 2023 року Зазимської с/ради на цей запит за підписом сільського голови ОСОБА_1 .

Враховуючи наведене вище, вимоги КУпАП та умови закриття провадження у справі на підставі ч. 2 ст. 38 КУпАП за закінченням строків накладення адміністративного стягнення, суд вважає, що вина ОСОБА_1 є доведеною, а провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 9, 38, 221, 247, 251, 283 285 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2123 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 2123 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Дутчак І. М.