Справа № 513/204/23
Провадження № 3/513/241/23
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2023 року Саратський районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Рязанової К.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Фабрикатор Н.В.,

прокурора Горбань А.Ю.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали справ про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли від Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , депутата VIIІ скликання Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 21 грудня 2001 року Саратським РВ УМВС України в Одеській області, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

01 лютого 2023 року до Саратського районного суду Одеської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 яка згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією № 257 від 25 січня 2023 року, складеним оперуповноваженим 6-го відділу (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України капітаном поліції Іщук Б.М., щодо порушення вимог ст.28 Закону України Про запобігання корупції щодо врегулювання конфлікту інтересів та своїми діями вчинила адміністративне правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією № 257 від 25 січня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час засідання одинадцятої сесії Кулевчанської сільської ради VIII скликання Білгород-Дністровського району Одеської області, вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття участі в голосуванні за рішення №561- VIII «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з земель запасу для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населеного пункту)», згідно якого ОСОБА_2 , який є її чоловіком та близькою особою згідно ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,18 га, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до статті 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених статтею 172-7 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнала та зазначила, що вона заявила про наявність в неї конфлікту інтересів, за рішення голосувала, оскільки воно стосувалось не лише її чоловіка, а і інших осіб, голосували загальним списком. В неї була можливість утриматись від голосування, однак ОСОБА_1 зазначила, що не прийняття нею участі у голосуванні не вплинуло б на результати голосування, її голос був не вирішальним.

Прокурор у судовому засіданні зазначив про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП. Просив суд призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши думку ОСОБА_1 та прокурора, вивчивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та іншими документами.

Рішенням Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 27 листопада 2020 року № 2-VIIІ Про визнання повноважень депутатів Кулевчанської сільської ради VIII скликання» прийнято до відома факт початку повноважень депутатів Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області VIIІ скликання по 7 округах.

Зі списку депутатів Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області VIIІ скликання вбачається, що під номером 15 зазначена ОСОБА_1 .

Матеріали справи містять присягу ОСОБА_1 як депутата Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області VIIІ скликання.

З протоколу засідання 11 сесії Кулевчанської сільської ради вбачається що ОСОБА_3 повідомила про конфлікт інтересів, однак приймала участь у голосуванні за рішення №561-VIII «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з земель запасу для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населеного пункту).

Відповідно до додатку до рішення одинадцятої сесії восьмого скликання Кулевчанської сільської ради від 10 лютого 2022 року № 561 VIII - до списку громадян, яким надається дозвіл на розробку проекту землеустрою під №1 зазначено ОСОБА_2 .

З результатів голосування вбачається, що депутат ОСОБА_1 була присутньою та голосувала «за» по вищевказаному питанню.

Як вбачається з повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 2 від 10 січня 2023 року вбачається, що між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , укладено шлюб 15 січня 2006 року, актовий запис № 1.

Згідно з положеннями частини 2 статті 172-7 КУпАП, вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», депутат Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області ОСОБА_1 відноситься до суб`єктів на яких поширюється дія цього Закону, як на депутата селищної ради.

Відповідно до пункту 1 статті 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Відповідно до п.12 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Пунктом 9 статті 49 вказаного закону передбачено пропозиції і зауваження, висловлені депутатами на сесії ради, або передані в письмовій формі головуючому на сесії, розглядаються радою чи за її дорученням постійними комісіями ради або надсилаються на розгляд підзвітним і підконтрольним їй органам та посадовим особам, які зобов`язані розглянути ці пропозиції і зауваження у строки, встановлені радою, і про вжиті заходи повідомити депутатові та раді.

Положеннями статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Так, відповідно до визначення, яке міститься в статті 1 Закону:

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту міститься і в примітці до статті 172-7 КУпАП.

У відповідності до положень частини 1 статті 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

Також, вимогами частини 2 статті 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Під час розгляду вказаної справи суд встановив, що ОСОБА_1 яка є депутатом Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, під час прийняття участі в голосуванні на пленарному засіданні 11 сесії Кулевчанської сільської ради VIIІ скликання, яке відбулось 10 лютого 2022 року, по рішенню №561- VIII «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з земель запасу для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населеного пункту)», згідно якого ОСОБА_2 , який є її чоловіком, тобто близькою особою згідно статті 1 Закону було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,18 га, чим вчинивла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, доведена та підтверджується наступними доказами.

Так, протокол про адміністративне правопорушення, пов`язані з корупцією № 257 від 25 січня 2023 року відповідає вимогам статті 256 КУпАП, оскільки в ньому зазначені всі необхідні дані.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вона є депутатом Кулевчанської сільської ради та їй відомо, що вона є суб`єктом, на якого поширюється Закон України «Про запобігання корупції». ОСОБА_2 є її чоловіком. ОСОБА_1 була присутня та приймала участь у голосуванні та голосувала «за» за рішення №561- VIII «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з земель запасу для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населеного пункту)».

Також винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією також підтверджується: рішенням Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 27 листопада 2020 року № 2-VIII «Про визнання повноважень депутатів Кулевчанської сільської ради VIII скликання»; списком депутатів Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області; присягою депутата Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області ОСОБА_1 ; протоколом пленарного засідання 11 сесії Кулевчанської сільської ради VIII скликання від 10 лютого 2022 року; протоколом поіменного голосування депутатів пленарного засідання 11 сесії Кулевчанської сільської ради VIII скликання від 10 лютого 2022 року; рішенням Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області 11 сесії VIII скликання № 561- VIII від 10 лютого 2022 року; повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 2 від 10 січня 2023 року.

Суд критично оцінює пояснення ОСОБА_1 щодо того, що її голос не вплинув на результати голосування, оскільки як вбачається із досліджених документів дійсно ОСОБА_1 повідомляла про конфлікт інтересів, однак будь-яких заходів щодо його врегулювання матеріали справи не містять, відсутні відомості, що таке рішення приймалось під зовнішнім контролем, що не прийняття участі у голосуванні ОСОБА_1 по вказанному питанню призвело б до втрати правомочності зазначеного органу, оскільки як встановлено судом за дане рішення проголосувало "за" 17 осіб, не голосувала - 1 особа.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року № 442/730/17, Верховний суд зробив наступний висновок: При виникненні конфлікту інтересів у депутата сільської ради він має діяти не лише у відповідності до правила, передбаченого у статті 59-1 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким сама можливість брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою пов`язана з виконанням ним такої умови: самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, але і з врахуванням вимог статті 35 Закону № 1700-VII. У частині другій статті 35 Закону № 1700-VII зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. У пункті 1.1.2 Методичних рекомендацій зазначено, що за частиною другою статті 35 Закону № 1700-VII член колегіального органу, у разі виникнення у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом, а його заява про конфлікт інтересів заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Тобто, орган, наділений спеціальною компетенцією, НАЗК, відповідно до пункту 15 статті 11 Закону № 1700-VII витлумачив застосування положень статті 59-1 Закону № 280/97-ВР та частини другої статті 35 Закону № 1700-VII, зазначивши, що у такій ситуації перевагу має спеціальний закон, яким є Закон № 1700-VII.

Таким чином, оцінюючи кожен наведений вище доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність цих зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження в справі про адміністративне правопорушення, не вбачає будь-яких підстав не довіряти цим доказам. При цьому, наведені докази жодним чином не спростовуються іншими доказами чи матеріалами справ.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП - (порушення вимог фінансового контролю).

Відповідно до частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

При цьому особливістю правопорушень, пов`язаних з корупцією, є те, що початок перебігу строку для накладення адміністративного стягнення розпочинається з дня його виявлення незалежно від того, чи є зазначене порушення триваючим.

Відтак принципове значення для правильного вирішення даної справи має визначення точної дати (дня) виявлення та вчинення зазначених правопорушень, так як саме від цього часу відраховується відповідний строк.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією № 257 від 25 січня 2023 року датою виявлення порушень є 25 січня 2023 року.

Натомість, суд вважає, що момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.

У законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28 лютого 2019 року в справі №149/2498/17).

Так, листом від 03 січня 2023 року № 89/55/114/01-2023 Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України просило Кулевчанську сільську раду Білгород-Дністровського району Одеської області надати документи на виконання вимог частини 2 статті 251 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що 05 січня 2023 року Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України отримало від Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області запитувані документи, які могли бути підставою для складання стосовно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення та притягнення останньої до адміністративної відповідальності і ці відомості перевіряли шляхом збирання доказів відповідно до частини 2 статті 251 КУпАП, а саме витребування додаткових матеріалів.

Отже датою виявлення вчиненого ОСОБА_1 правопорушення є 05 січня 2023 року.

Інших письмових доказів, які б свідчили про те, що уповноважена посадова особа, дізналася про порушення вимог фінансового контролю ОСОБА_1 раніше вказаної дати, матеріали провадження не містять.

Датою вчинення ОСОБА_1 правопорушення є дата прийняття нею участі в голосуванні на пленарному засіданні 11 сесії Кулевчанської сільської ради VIIІ скликання, яка відбулась 10 лютого 2022, за рішення №561- VIII «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з земель запасу для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення комунальної власності на території Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населеного пункту)», яким ОСОБА_2 , який є її чоловіком надано дозвіл на розробку землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,18 га.

Відповідно до частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи викладене, строк для накладення адміністративного стягнення, передбачений частиною 4 статті 38 КУпАП на момент розгляду справи не сплинув.

Відповідно до статті 33 КУпАП, при призначенні покарання суд враховує характер вчиненого порушення, особу правопорушника, ступінь її вини, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність.

Обставин, які відповідно до ст. 34, 35 КУпАП пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , за вчинене адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

При визначенні виду адміністративного стягнення, що підлягає накладенню на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь його вини, з метою виховання цієї особи в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як ОСОБА_1 , так і іншими особами, суд вважає за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у межах санкції частини 2 статті 172-7 КУпАП, а саме у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 3400,00 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а також статті 40-1 КУпАП у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особа, на яку накладено таке стягнення, сплачує судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 23, 33, пунктом 1 частини 1 статті 34, 40-1, частиною 1 та 2 статті 172-7, статтями 283-285, 294 КУпАП, статтею 3, 35-1, частиною 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір», суд

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у грошовому еквіваленті складає 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з моменту її винесення. В разі ж оскарження постанови перебіг строку давності звернення її до виконання зупиняється до розгляду скарги.

Суддя К. Ю. Рязанова