490/6117/22 від10.02.2023
н/п 3/490/1746/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2023 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Спінчевській Н.О., прокурора Ярош Н,С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від управління стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , депутат 8-го скликання Миколаївської міської ради Миколаївської області,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу, ОСОБА_1 , будучи депутатом 8 скликання Миколаївської міської ради та будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, відповідно до п.п. «б», «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі- Закон) порушив вимоги пп. 3, 7, 8, 10 ч. 1 ст. 46 Закону щодо внесення до щорічної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік завідомо недостовірних відомостей, які відрізняються від достовірних на загальну суму 283 549,24 грн.(124,91 ПМ), тобто на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, та його дії були кваліфіковані органом поліції за ч. 4 ст. 172-6 КУпАП.

Так, ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік - 23.03.2021 року.

Згідно висновку НАЗК від 05.01.2022 та відповідної довідки про результати проведення повної перевірки № 1037/21 від 28.12.2021 суб`єктом декларування ОСОБА_1 при складанні та поданні декларації за 2020 рік зазначено недостовірні відомості, чим не дотримано вимог п.п. 3, 7, 8, 10 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції».

У розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» декларації, ОСОБА_1 зазначив недостовірні відомості про дату набуття права власності та про вартість транспортного засобу BMW X5 2009 року випуску, який належить йому на праві приватної власності.

Так, суб`єкт декларування зазначив відомості про легковий автомобіль BMW X5 2009 року випуску, VIN: НОМЕР_1 , та уполі «вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» вказав 403 547 грн., дата набуття права 29.12.2020.

Відповідно до інвойсу від 29.09.2020, наданого регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Миколаївській області, вартість зазначеного транспортного засобу 6 383 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України на дату набуття права 29.09.2020 (1 долар США= 28,3062 грн.) становить 180 678,47 грн.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 222 868,53 грн.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» декларації зазначив недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 222 868,53 грн., чим не дотримав вимоги п. 3 ч. 1 ст. 46 Закону.

У розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації, ОСОБА_1 не зазначив відомостей про отриманий дохід від відчуження транспортного засобу у розмірі 32 000 грн.

Так, на підставі договору комісії від 28.11.2020 № 6726/20/054168 та договору купівлі-продажу транспортного засобу від 28.11.2020 № 6726/20/054168 суб`єкт декларування від продажу транспортного засобу VOLKSWAGEN JETTA 2012 року випуску, VIN: НОМЕР_2 , отримав дохід у розмірі 32 000 грн.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 32 000 грн.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 11«Доходи, у тому числі подарунки» декларації зазначив недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 32 000 грн., чим не дотримав вимоги п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації, ОСОБА_1 не зазначив відомостей про власні кошти у розмірі 7 108,08 грн., 716,71 доларів США, 37,65 євро, які розміщені на банківських рахунках в АТ «Райффайзен Банк» (код ЄДРПОУ-14305909).

Відповідно до інформації АТ «Райффайзен Банк» розмір залишку коштів на 31.12.2020, які належали суб`єкту декларування, становив 7 108,08 грн., 716,71 доларів США, 37,65 євро.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 28 680,71 грн. (7 108,08 грн.; 716,71 доларів США,що за офіційним курсом Національного банку України гривні до долара США (1 долар США= 28,2746 грн.) станом на 31.12.2020 становило 20 264,69 грн.; 37,65 євро, що за офіційним курсом Національного банку України гривні до євро (1 євро = 34,7396 грн.) станом на 31.12.2020 становило 1 307,95 грн.).

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 12«Грошові активи» декларації зазначив недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 28 680,71грн., чим не дотримав вимоги п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону.

У розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» декларації, ОСОБА_1 не зазначив відомості про видаток у розмірі 180 678,47 грн. та правочин, який спричинив видаток, на підставі якого суб`єкт декларування набув право власності на рухоме майно (транспортний засіб), про який зазначено у п. 1 обґрунтованого висновку НАЗК.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 180 678,47 грн.

Зазначена сума не віднесена до загальної суми недостовірних відомостей, оскільки вона врахована у сумі недостовірних відомостей, відображених у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» декларації.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 14«Видатки та правочини суб`єкта декларування» декларації зазначив недостовірні відомості, чим не дотримав вимоги п. 10 ч. 1 ст. 46 Закону.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності в судові засідання неодноразово не з`являлася, була обізнана про розгляд справи, пояснення не надала.

Захисник в судові засіданні неодноразово не з`являвся, був обізнаний про розгляд справи, пояснень по справі не надав.

Прокурор під час розгляду справи вважала можливим розглядати протокол без ОСОБА_1 та його захисника, оскільки вони були ознайомлені про дату судового засідання, однак безпричинно не з`являлися. Також зазначила, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, вважає доведеними належними та допустимими доказами. Вважає, що він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинення вказаного правопорушення, а достатнім покаранням для нього буде стягнення у виді штрафу в розмірі 42500 грн. неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши думку прокурора та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст.278 КУпАП серед інших питань має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. Тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст.251 КУпАП, суд приходить до висновку, що представлені в протоколі адміністративного правопорушення та в матеріалах адміністративної справи докази, які б підтверджували вину громадянина ОСОБА_1 у вчинені ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, є недопустимими та необґрунтованими.

Аналізуючи досліджені в судовому засіданні докази, оцінюючи їх у сукупності, суд приходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, не є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом».

Так, стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява №10705/12) в якому ЄСПЛ визначив, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Отже, суд приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_1 за обставин викладених в протоколах про адміністративне правопорушення, не доведена і не підтверджується сукупністю належних та допустимих доказів, які відповідають вимогам, передбаченим КУпАП.

Так, частина 4 статті 172-6 КУпАП, передбачає відповідальність за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно п.3 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про цінне рухоме майно, вартість якого перевищує 100 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року, що належить суб`єкту декларування або членам його сім`ї на праві приватної власності, у тому числі спільної власності, або перебуває в її володінні або користуванні незалежно від форми правочину, внаслідок якого набуте таке право.

Відповідно п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про отримані доходи суб`єкта декларування або членів його сім`ї, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір. Відомості щодо подарунка зазначаються лише у разі, якщо його вартість перевищує п`ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року, а для подарунків у вигляді грошових коштів - якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує п`ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про наявні у суб`єкта декларування або членів його сім`ї грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках або які зберігаються у банку, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах. Відомості щодо грошових активів включають дані про вид, розмір та валюту активу, а також найменування та код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України установи, в якій відкриті відповідні рахунки або до якої зроблені відповідні внески. Не підлягають декларуванню наявні грошові активи (у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам) та активи у дорогоцінних (банківських) металах, сукупна вартість яких не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Відповідно п. 10 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про видатки, а також будь-які інші правочини, вчинені у звітному періоді, на підставі яких у суб`єкта декларування виникає або припиняється право власності, володіння чи користування, у тому числі спільної власності, на нерухоме або рухоме майно, нематеріальні та інші активи, а також виникають фінансові зобов`язання, які зазначені у пунктах 2-9 частини першої цієї статті.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом 8 скликання Миколаївської міської ради, а отже відноситься до осіб на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, а отже, на нього поширюються обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

23.03.2021 року ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік.

Працівником поліції поставлено у провину ОСОБА_1 , що у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» декларації він зазначив недостовірні відомості про дату набуття права власності та про вартість транспортного засобу BMW X5 2009 року випуску, який належить йому на праві приватної власності.

Так, суб`єкт декларування зазначив відомості про легковий автомобіль BMW X5 2009 року випуску, VIN: НОМЕР_1 , та у полі «вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» вказав 403 547 грн., дата набуття права 29.12.2020.

Відповідно до інвойсу від 29.09.2020, наданого регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Миколаївській області, вартість зазначеного транспортного засобу 6 383 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України на дату набуття права 29.09.2020 (1 долар США= 28,3062 грн.) становить 180 678,47 грн.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 222 868,53 грн.

Проте, суд не погоджується з вказаними висновками, оскільки дата набуття права власності не пов`язується з інвойсом виданим продавцем товару. Так, інвойс є міжнародним комерційним документом, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, послуг, їхню кількість та суму коштів, яку покупець має за них сплатити.

Що стосується невідповідності вартості вказаного транспортного засобу в декларації на суму 222 868,53 грн., то суд також не погоджуються з такою позицією правоохоронного органу.

Як вбачається з протоколу та доданих документів, ОСОБА_1 в декларації зазначена сума придбаного автомобіля в розмірі 403 547 грн., тобто більша за суму в інвойсі на 222868,53 грн, що визначена власником майна та може складатися з доставки вказаного автомобіля з закордону, сплатою митних платежів, винагородою брокера, послуг аукціону для можливої участі в придбанні автомобіля, тощо, а тому сума обґрунтовано й буде відрізнятися від суми покупку вказаною в інвойсі (збільшуватися в ціні).

При цьому, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 06 жовтня 2010 року (справа № 1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків.

За такого, особа несе адміністративну відповідальність за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, зокрема в разі наявності відповідного корисливого мотиву та протиправної мети ухилення в тій, чи іншій частині від передбаченого розділом VІІІ Закону України "Про запобігання корупції"фінансового контролю, або приховування від такого фінансового контролю майна, доходів чи зобов`язань.

Проте, у даній справі таких обставин не встановлено.

Що стосується, порушень при заповнені розділу 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» декларації, то суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 хоч і не зазначив відомості про видаток у розмірі 180 678,47 грн. та правочин, який спричинив видаток, на підставі якого суб`єкт декларування набув право власності на рухоме майно (транспортний засіб), однак вказана обставина не може свідчити про його умисел подання завідомо недостовірних відомостей, оскільки у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» він зазначив це майно - BMW X5 2009 року випуску та дату набуття права 29.12.2020, та суму витрат (ціна автомобіля).

Разом з тим, судом проаналізовані матеріали стосовно недостовірності декларування у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» та у розділі 12 «Грошові активи» декларації, та вважає обґрунтованими доводи правоохоронного органу про те, що ОСОБА_1 зазначив недостовірні відомості у розділі 11, які відрізняються від достовірних на суму 32 000 грн., а також у розділі 12, які відрізняються від достовірних на суму 28 680,71грн., тобто на загальну суму 60 680,71 грн.

Згідно примітки до ст.172-6 КУпАП, адміністративна відповідальність за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, настає у випадку, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Аналогічна примітка була і в 2021 році, коли подавалась декларація за 2020 рік, однак з зазначенням, що такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При визначені розміру недостовірно внесених відомостей, працівник поліції, яке підтримав прокурор в судовому засіданні, послався в протоколі на Закон України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», де прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року становив 2270 грн. Відповідно 100 прожиткових мінімумів - це 227000 грн.

Оскільки суд визнав правомірними дії при заповненні розділу декларації у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» стосовно вартості транспортного засобу BMW X5 2009 року випуску, а також відсутність умислу на подання завідомо недостовірних відомостей у розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування», то всі інші порушення, про які зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення №109 від 28.12.2022, складеного щодо ОСОБА_1 , у своїй сумі не складають суму 100 прожиткових мінімумів, який є достатнім для порушення провадження за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (32 000 грн. + 28 680,71грн. = 60 680,71 грн.).

За таких обставин, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, що є підставою для закриття провадження по справі за п 1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.4 ст.172-6 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Прокурором постанова може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.287 КУпАП, у випадках передбачених ч.5 ст.7 цього Кодексу.

Суддя В.Л.Лященко