Справа № 755/8024/23
Провадження №: 3/755/4069/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" червня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Старовойтова С.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173? КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 08 червня 2023 року о 14 годині 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини. Крім того, вчинив вказане адміністративне правопорушення протягом року після накладення на нього адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173? КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 двічі не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суд не повідомив. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, рапорт, пояснення, копії документів копію постанови, приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство, вчинене протягом року після накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173? КУпАП, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173? КУпАП.

За таких обставин, відповідно до ст. 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд вважає, що на нього має бути накладено стягнення у виді адміністративного арешту в межах санкції ч. 2 ст. 173? КУпАП.

Крім того, згідно ст. 40? КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку його накладено у розмірі визначеному ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року (зі змінами і доповненнями).

Згідно із ст. 39-1 КУпАП у разі вчинення домашнього насильства чи насильства за ознакою статі суд під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про направлення особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, на проходження програми для таких осіб, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» чи Законом України «Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків».

Як зазначається у ч. 6 ст. 28 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству» кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках, передбачених законодавством.

Враховуючи обставини вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , з метою реалізації комплексного підходу до вирішення проблеми насильства, суддя вважає за необхідне, направити його до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, для проходження програми для кривдників, строком на 6 місяців.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 40?, 173? ч. 1, 252, 283-285, 289, 291, 294 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173? КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді 5 діб адміністративного арешту.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на день винесення постанови становить 536 гривень 80 копійок.

Направити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, що за адресою м. Київ, вул. О. Дашкевича, 7-А, для проходження програми для кривдників, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» на строк 6 (шість) місяців.

Копію постанови направити до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, для відома.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя: