ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/8505/23

Номер провадження 3/495/2971/2023

23 серпня 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Анісімова Н.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), суд

ВСТАНОВИВ:

16.08.2023 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до протоколу № 000060 від 08.08.2023 року 08.08.2023 року о 02 год. 30 хв. на побережжі Дністровського лиману в с. Шабо ОСОБА_1 здійснював в брід незаконний лов риби у Дністровському лимані забороненими знаряддями лову для любительського та спортивного рибальства, а саме: ятерями без відповідного дозволу, на які виловив рибу тарань (молодь) у кількості 35 штук, загальною вагою 0,6 кг, риба бичок (молодь) у кількості 1 штука, вагою 0,02 кг.

Своїми діями порушив вимоги п. 4.1.1 Правил любительського та спортивного рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

ОСОБА_1 надав суду власні заперечення, викладені у клопотанні про закриття адміністративної справи, у яких зазначає, що викладені обставини в протоколі про адміністративне правопорушення № 000060 від 08.08.2023 року не відповідають дійсності та не доводять його вини.

Зазначає, що 07.08.2023 року він приблизно о 21 год. 00 хв. перебував на березі Дністровського лиману в с. Шабо з метою прикормки риби з подальшим її дозволеним ловом вудочкою на ранок наступного дня.

З цією ціллю він одягнув гумовий костюм. Коли він займався прикормкою риби до нього підійшло четверо осіб, які представились працівниками водної поліції, та почали звинувачувати його в незаконному вилові риби. ОСОБА_1 пояснив представникам водної поліції те, що він не ловить рибу, а займається її прикормкою з метою її вилову в ранній час на вудочку.

Не погодившись з його поясненнями працівники водної поліції почали телефонувати в органи поліції, органи рибоохоронного патруля, прикордонну службу та органи охорони навколишнього природного середовища.

Пройшло близько трьох годин і до місця затримання, де ОСОБА_1 весь цей час тримали, почали прибувати працівники всіх вищезазначених служб. Прибувши на місце вони почали оглядати берег Дністровського лиману з метою виявлення будь-яких правопорушень з його боку. ОСОБА_1 пояснював, що не займався виловом риби і на березі відсутні будь-які заборонні речі, або виловлена риба.

У подальшому працівники на човні, за допомогою спеціальних засобів, на великій відстані від затримання в глибині лиману почали проводити пошуки заборонених знарядь вилову риби. Ними було знайдено три ятері, до яких ОСОБА_1 ніякого відношення не має, так як в нього навіть не було човна, щоб ці ятері дістати із води.

З піднятих з води ятерів працівниками органів з охорони навколишнього природного середовища було вилучено 35 штук риби тарань та 1 штука риба бичок, до яких ОСОБА_1 також ніякого відношення не має.

Працівники поліції, рибоохорони не побачивши в його діях будь-якого правопорушення, покинули місце затримання та поїхали, а працівники органу з охорони навколишнього природного середовища, не погодившись з його поясненнями, склали на ОСОБА_1 протокол, в якому навіть не зазначено, яким чином він потрапив на місце його затримання, у зв`язку з чим ОСОБА_1 тримали з 21 години до 02 години ночі, та не вказали, де саме ними були вилучені три ятері та гумовий костюм, і як він не маючи човна міг здійснювати лов риби за допомогою ятерів на глибині лиману.

Вилучені державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища ОСОБА_2 з водного простору Дністровського лиману три ятері з рибою ОСОБА_1 ніколи не належали, і на підстав чого він зробив висновок про те що ці ятері належать особисто йому невідомо.

Також зазначає, що з протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається, в якому стані була вилучена риба, чи була вона у свіжому вигляді і якому сорту відповідала, пошкоджена чи ні, кількість пошкодженої риби, і чому якщо риба перебувала в живому стані вона не була повернута до водного простору, як то передбачено чинним законодавством.

Незрозуміло також, яким чином здійснений орієнтовний розрахунок розміру відшкодування збитків заподіяних державі в наслідок самовільного вилову риби на території Дністровського лиману, на суму 56 304 грн., який не відповідає Додатку № 7 до Постанови КМУ від 10.05.2022 року № 575 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяною порушенням законодавства про природно заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх житель чи споруд, місць перебування та розмноження».

У зв`язку з вищевикладеним просить закрити справу про адміністративне правопорушення відносно нього у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі ( ОСОБА_1 відомо про складання стосовно нього протоколу про правопорушення та направлення його до суду), добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, враховуючи те, що діючим КУпАП передбачені стислі строки розгляду справи, тому суд вважає за можливе не відкладати розгляд справи та провести судове засідання без участі ОСОБА_1 за наявними у суду матеріалами та запереченнями.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа), розглядаючи та вирішуючи справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

На підтвердження вини ОСОБА_1 в інкримінованому правопорушенні надано: протокол про адміністративне правопорушення № 000060 від 08.08.2023 року; опис-оцінку вилучених водних біоресурсів та знарядь лову від 08.08.2023 року; акт прийому-передачі № 18 від 08.08.2023 року; орієнтовний розрахунок відшкодування збитків.

Так у протоколі вказано, що ОСОБА_1 ловив рибу заборонним знаряддям лову: ятерями та зловив рибу тарань (молодь) у кількості 35 штук, загальною вагою 0,6 кг, риба бичок (молодь) у кількості 1 штука, вагою 0,02 кг. Збитки завдані державі розраховані на окремому аркуші, тобто скоїв правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Зі змісту ст. 279 КУпАП вбачається, що справа про адміністративне правопорушення підлягає судовому розгляду в межах обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення. Тому вони, з урахуванням положень ст. 256 КУпАП, мають бути викладені в протоколі конкретно, у спосіб, який унеможливлює їх неоднозначне тлумачення та відповідати диспозиції закону про адміністративну відповідальність за вказане правопорушення.

Але як слідує з пояснень самого ОСОБА_1 він не займався виловом риби, а лише прикормкою риби, ятері або інші заборонені знаряддя лову не були виявлені у правопорушника, не зрозуміло яким чином ОСОБА_1 міг встановити ятері на глибині без додаткових знарядь (таких як човен наприклад).

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Карелін проти росії» («Karelin v. russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Таким чином судом встановлено обґрунтований сумнів в тому, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Оцінюючи наведені докази в їх сукупності суд керується закріпленим у ст. 62 і ст. 129 Конституції України принципом забезпечення доведеності вини, згідно якого усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд керується презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язало суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України2 № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Враховуючи вищевикладене, не можливо встановити, що ОСОБА_1 проводив вилов риби забороненим знаряддям лову, тому подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, відсутні.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вище викладене суд вважає, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП не доведена поза розумним сумнівом матеріалами справи, у зв`язку із чим провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 85, п. 1 ст. 247, 251, 277, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Н.Д. Анісімова