Справа №766/4690/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2023 р. м. Херсон

17 жовтня 2023 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не встановлено, громадянина України, паспорт: серії « НОМЕР_1 , виданий Білозерським РВ УМВС України в Херсонській обл. від 14.03.1997 року, зі слів не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

встановив:

ОСОБА_1 , 14.07.2023 р. о 06:00 годині в районі с. Дар`ївка, Херсонського р-ну, Херсонської обл. на р. Інгулець, ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського рибальства, а саме: мисиновою сіткою. Затриманий під час виборні сітки на берег. При затриманні виявлено та вилучено: сітка з мисини а-55 мм, l-30 м. 1 шт., свіжа риба: короп 1 (од) масою 2 кг. Своїми діями заподіяв рибному господарству України збиток на суму 3706,00 грн., тим самим порушив пп.1, п.1, розділ IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме: грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

ОСОБА_1 у своїх поясненнях до протоколу про адміністративне правопорушення зазначив, що здійснював вибір своєї сітки на річці Інгулець на берег, спіймав одного коропа.

У судові засідання, ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно належним чином, що підтверджується матеріалами справи, а саме довідками про отримання смс повідомлень про місце та час судового розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , другий примірник протоколу отримав під особистий підпис та повідомлявся, що справа буде розглядатися Херсонським міським судом Херсонської області, про що свідчать матеріали справи.

З поштового повідомлення, яке повернулося на адресу суду вбачається, що ОСОБА_1 про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений та обізнаний про те, що судом розглядається справа відносно нього, разом з тим, своїм обов`язком та правом бути присутнім під час розгляду справи відносно нього не скористався.

З огляду на викладене судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 до суду, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду адміністративної справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення дійшов наступного.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджена наступними дослідженими в судовому засіданні доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення №029577/0068 від 14.07.2023 р., в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та містяться пояснення останнього у відповідній графі про те, що він вибирав сітку на берег та спіймав одного коропа;

-описом майна відповідно до якого вилучено у ОСОБА_1 , сітку з мисини а-55 мм, l-30 м. 1 шт.;

-квитанцією про отримання речей і документів вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення 012851 відповідно до якого вилучено: сітку з мисини а-55 мм, l-30 м. 1 шт.;

-розпискою про отримання ОСОБА_1 водних ресурсів на зберігання: короп 1 од, 2 кг;

-довідкою розрахунку шкоди заподіяної ОСОБА_1 у розмірі 3706,00 грн.

Докази, яким надано під час судового розгляду оцінку, узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчиненого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, а тому вказують на наявність в діях останнього адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - п`ятій цієї статті.

Статтею 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Так, протокол про адміністративне правопорушення №029577/0068 складено 14.07.2023 р., адміністративне правопорушення мало місце 14.07.2023 р., а тому строк

притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП минув 14.10.2023 р., що виключає можливість провадження шляхом розгляду справи.

Враховуючи, що з моменту вчинення зазначеного діяння сплив тримісячний строк, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП, провадження у справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяЄ. М. Булах