БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/461/23
Провадження № 3/497/237/23
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10.03.2023 року м.Болград
Болградський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Кодінцевої? С.В.,
за участю секретаря судового засідання - Деревенського І.Ю.,
особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Арциз Болградського району Одеської області, громадянки України, не заміжньої, не інваліда, маючої на утримані трьох неповнолітніх дітей, перебуває у відпустці по догляду за дитиною до трьох років, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , особу встановлено на підставі паспорту громадянки України № НОМЕР_1 , виданого органом 5129 від 19.07.2021 року
про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-2 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
19 лютого 2023 року о 19:00 годині ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 вчинила відносно свого брата ОСОБА_2 насильство у сім`ї, тобто умисні дії психологічного характеру: вчинила сварку внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю її братові.
За цим фактом 02.03.223 року старшим дільничним офіцером Болградського РВП ГУНП в Одеській області Чеглатонєвим А.І. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №763210 за ч.1 ст.173-2 КУпАП.
Особа, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 свою провину визнала, у вчиненому кається, просила строго її не карати.
В судовому засідання ОСОБА_1 пояснила, що до неї приїхала дружина брата з дітьми та скаржилась на його поведінку по відношенню до неї: вживає алкогольні напої, простягає руки та лається нецензурною лайкою. Згодом до помешкання ОСОБА_1 приїхав її брат, який знаходився в нетверезому стані й одразу почав кричати та кидатись на свою дружину. ОСОБА_1 не змогла терпіти сварку свого брата та його ставлення до дружини, тому прийняла рішення вигнати його за ворота свого подвір`я, висказавши, що застосує електрошокер до нього. Але не мала наміру зашкодити брату чи спричинити якісь ушкодження, стала на захист невістки з дітьми..
Оцінивши сукупність досліджених доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.
Диспозицією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності)фізичного, психологічного чи економічного характеру…, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, …; дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дає наступне визначення домашнього насильства - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Також відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.
А відтак, домашнє насильство - це один з різновидів насильства. Воно відрізняється від інших проявів (на вулиці, під час військових дій, під час конфлікту, в колективах тощо) тим, що коїться близькими один до одного людьми (родичами або членами сім`ї), які мають тісні стосунки - кровні, емоційні, шлюбні, інтимні, господарські та які пов`язані між собою. Таким чином, попередження та протидія домашньому насильству, а також надання допомоги постраждалим ускладняються саме тим, що це правопорушення стосується близьких людей.
Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Однак важливо розрізняти поняття «сварка», «конфлікт», «насильство».
Особливостями ознак домашнього насильства є: наявність патерну (повторювані в часі інциденти множинних видів насильства); системна основа; повна влада та контроль над постраждалою особою; насильницькі дії у відносинах між близькими людьми; якщо вже є одна з форм домашнього насильства, висока ймовірність того, що й інші форми насильства можуть розвиватися.
Конфлікт: особливий вид взаємодії, в основі якого лежать протилежні і несумісні цілі, інтереси, типи поведінки людей та соціальних груп, які супроводжуються негативними психологічними проявами; зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями.
У практиці Європейського Суду з прав людини (далі Суд) існує тенденція поступової універсалізації понять «обвинувачення за адміністративним проступком» та «обвинувачення, які мають ознаки злочину», залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини», «Отцюрк проти Німеччини», «Девеєр проти Бельгії», «Адольф проти Австрії» та інші), отже, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб.
Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №763210 від 02.03.2023 року;
- рапортом чергового поліцейського про реєстрацію повідомлення про вчинене правопорушення від 19.02.2023 року;
- письмовими поясненнями ОСОБА_2 про вчинене насильство відносно нього ОСОБА_1 ;
- письмовими поясненнями ОСОБА_3 ;
- копією паспорту громадянина України ОСОБА_1 ;
- поясненнями наданими ОСОБА_1 в судовому засіданні.
Таким чином, проаналізувавши усі наявні в справі докази, заслухавши пояснення правопорушника, суд дійшов глибокого переконання щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні.?
Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи […].?
Вимогами ст.252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.?
При розгляді цих матеріалів справи про адміністративне правопорушення суд під час судового розгляду в повній мірі дотримався вищевказаних вимог КУпАП.?
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.?
Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.?
З огляду на встановлене, суд констатує, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу правопорушення передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпА, за кваліфікуючою ознакою вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) ... психологічного ... характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування ...), внаслідок чого могла бути завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого...
При таких обставинах, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч.1 КУпАП.
При визначенні виду та міри адміністративного стягнення, суддя враховує суспільно-небезпечний характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують його відповідальність, щиро розкаявся у вчиненому.
Відповідно до ст. 22 КУпАП України при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.
На підставі наведеного та враховуючи, що діями ОСОБА_1 не завдана і не могла бути завдана шкода як фізичному так і психологічному здоров`ю ОСОБА_2 , який є її рідним братом, тобто відсутність суспільної небезпеки вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника є матір`ю трьох малолітніх дітей, яких виховує і утримує одна, ніколи до відповідальності не притягувалася, суд дійшов висновку про можливість звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.
Керуючись ст.ст. 9-11, 13, 40-1, 173-2, 283-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та відповідно до ст. 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення звільнити її від адміністративної відповідальності, оголосивши усне зауваження.
Провадження по справі закрити.
Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області, який виніс постанову.

Суддя С.В.Кодінцева