Справа № 305/2432/23
Номер провадження 3/305/1368/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2023 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області, у складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Шемоті М.І., за участі: прокурора Ластовичака В.Ю., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли із Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий 26.12.2001 року Рахівським РВ УМВС України в Закарпатській області, РНОКПП НОМЕР_2 , начальника відділу комунального майна та господарського забезпечення Рахівської міської ради, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

УСТАНОВИВ:

На розгляд до Рахівського районного суду Закарпатської області із Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протоколи: № 206 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП); № 207 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 208 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 209 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 210 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 211 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 212 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 213 від 12.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП у разі, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи по яким розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи, що до суду надійшли матеріали щодо декількох адміністративних правопорушень, вчинених ОСОБА_1 , які розглядаються одним суддею, вони підлягають об`єднанню в одне провадження.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 206 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.12.2021 року, маючи на підписі наказ № 3 «Про преміювання працівників КП «Тиса»» за підсумками роботи за 2021 рік, в якому зазначено премію останньому в розмір 13000,00 гривень, не повідомив у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня уповноважений орган управління, а саме Рахівську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів,чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.172-7 КУпАП.Датою вчинення правопорушення є наступний день після підписання ОСОБА_1 наказу №3 від 29.12.2021 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»», 30.12.2021 року, тобто дата до настання якої останній повинен був виконати свій обов`язок.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 207 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.12.2021 року прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписав наказ «Про преміювання працівників КП «Тиса»» № 3 за підсумками роботи за 2021 рік, в якому зазначено премію останньому в розмірі 13000,00 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення, є дата підписання ОСОБА_1 наказу № 3 від 29.12.2021 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 208 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 18.03.2022 року, маючи на підписі наказ № 2 «З нагоди Дня працівників житлово-комунального господарства», в якому зазначено одноразову винагороду останньому в розмір 19500,00 гривень, не повідомив у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня уповноважений орган управління, а саме Рахівську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення є наступний день після підписання ОСОБА_1 наказу №2 від 18.03.2022 року «З нагоди Дня працівників житлово-комунального господарства», 19.03.2022 року, тобто дата до настання якої останній повинен був виконати свій обов`язок.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 209 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 18.03.2022 року прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписав наказ «З нагоди Дня працівників житлово-комунального господарства» № 2, в якому зазначено виплату одноразової винагороди останньому в розмірі 19500,00 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення, є дата підписання ОСОБА_1 наказу № 2 від 18.03.2022 року «З нагоди Дня працівників житлово-комунального господарства».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 210 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.08.2022 року, маючи на підписі наказ № 3 «Про преміювання працівників КП «Тиса»» з метою стимулювання до високопродуктивної праці, підвищення ефективності та якості роботи за серпень 2022 року, в якому зазначено премію останньому в розмір 5850,00 гривень, не повідомив у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня уповноважений орган управління, а саме Рахівську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення є наступний день після підписання ОСОБА_1 наказу №3 від 29.08.2022 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»», 30.08.2022 року, тобто дата до настання якої останній повинен був виконати свій обов`язок.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 211 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.08.2022 року прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписав наказ «Про преміювання працівників КП «Тиса»» № 3 за підсумками роботи засерпень 2022 року, в якому зазначено премію останньому в розмірі 5850,00 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення, є дата підписання ОСОБА_1 наказу № 3 від 29.08.2022 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 212 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.12.2022 року, маючи на підписі наказ № 4 «Про преміювання працівників КП «Тиса»» за підсумками роботи за 2022 рік, в якому зазначено премію останньому в розмір 19500,00 гривень, не повідомив у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня уповноважений орган управління, а саме Рахівську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення є наступний день після підписання ОСОБА_1 наказу № 4 від 29.12.2022 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»», 30.12.2022 року, тобто дата до настання якої останній повинен був виконати свій обов`язок.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 213 від 12.10.2023 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Тиса», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», 29.12.2022 року прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписав наказ «Про преміювання працівників КП «Тиса»» № 4 за підсумками роботи за 2022 рік, в якому зазначено премію останньому в розмірі 19500,00 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-7 КУпАП. Датою вчинення правопорушення, є дата підписання ОСОБА_1 наказу № 4 від 29.12.2022 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»».

Місцем вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, які наведені в протоколах № 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213 від 12.10.2023 року, складених відносно ОСОБА_1 є юридична адреса КП «Тиса», а саме: Закарпатська область, Рахівський район, м. Рахів, вул. Шевченка, буд. 43, оскільки обов`язки, передбачені статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» виникли у останнього у зв`язку із виконанням ним обов`язків директора Підприємства.

У судовому засіданні, ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав, посилаючись на свої письмові пояснення які додані до протоколів про адміністративне правопорушення, в яких зазначено наступне: «Враховуючи ситуацію, яка склалася по зверненню колишнього міського голови ОСОБА_2 , щодо нарахування йому премій може сказати наступне. В період з грудня 2020 року по березень 2021 року був премійований розпорядженням міського голови по підсумку року та на день комунального працівника. Після чого, йому було сказано міським головою ОСОБА_2 , що є статут комунального підприємства та контракт, який не забороняє нараховувати премії включно собі. Цим самим дав усну згоду на те, щоб я ( ОСОБА_1 ) сам приймав рішення так, як за статут підприємства прогоосовано більшістю депутатського корпусу міської ради. Після того, як я ( ОСОБА_1 ) почав викривати значні порушення та надавати депутатські звернення із залученням працівників правоохоронних органів, щодо виявлення зловживань міським головою ОСОБА_2 , то даний «голова» вирішив використати нарахування премій проти мене ( ОСОБА_1 ). Тому, прошу взяти до уваги, що даним статутом на сесії Рахівської міської ради було надано керівнику одноособово приймати рішення по нарахуванню премій, якщо підприємство вважається не збитковим.», а також вказав, що в протоколах про адміністративні правопорушення маються технічні недоліки. Крім того, просив об`єднати всі протоколи в одне провадження.

Прокурор Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Ластовичак В.Ю., у судовому засіданні, підтримав поданий до суду письмовий Висновок у порядку ст. 250 КУпАП про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, який обґрунтував письмово, та в якому зазначив як висновок: «в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, його вина у вчиненні цього правопорушення повністю доведена, складений відносно нього протокол відповідає вимогам закону, а тому є всі підстави для визнання його винним і застосування відносно нього адміністративного стягнення.». Не заперечував щодо об`єднання всіх протоколів в одне провадження та просив призначити ОСОБА_1 максимальний штраф передбачений ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а також просив застосувати до ОСОБА_1 положення ст. 30 КУпАП, а саме позбавити права обіймати посаду директора КП «Тиса» строком на один рік. Недоліки на які вказав ОСОБА_1 вважає такими, що не стосуються суті адміністративних правопорушень.

У діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого частинами 1 та 2 статті 172-7КУпАП, оскільки:

Приватний інтерес у ОСОБА_1 ,керівника КП «Тиса» Рахівської міської ради, винник під час: підписання наказу № 3 від 29.12.2021 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»» за підсумками роботи за 2021 рік, в якому зазначено премію останньому в розмір 13000,00 (тринадцять тисяч) гривень; наказу № 2 від 18.03.2022 року «З нагоди Дня працівників житлово-комунального господарства», в якому зазначено одноразову винагороду останньому в розмір 19500,00 (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот) гривень;наказу № 3 від 29.08.2022року «Про преміювання працівників КП «Тиса»» з метою стимулювання до високопродуктивної праці, підвищення ефективності та якості роботи за серпень 2022 року, в якому зазначено премію останньому в розмір 5850,00 (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень;наказу № 4 від 29.12.2022 року «Про преміювання працівників КП «Тиса»» за підсумками роботи за 2022 рік, в якому зазначено премію останньому в розмір 19500,00(дев`ятнадцять тисяч п`ятсот) гривень, (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот), - що полягало у бажанні отримати додаткове матеріальне збагачення за рахунок отримання премії та надбавок.

Підписуючи вказані накази про встановлення виплати собі особисто відповідних доплат з метою матеріального збагачення, із конкретно визначеним ним розміром, ОСОБА_1 розумів і усвідомлював, що саме він отримає ці грошові кошти.

Відповідно до Розпорядження міського голови Рахівської міської ради № 65-К від 07.12.2020 року, призначити ОСОБА_1 з 08.12.2020 року на посаду керівника комунального підприємства «Тиса» Рахівської міської ради за контрактом терміном на три роки, на підставі заяви ОСОБА_1 від 30.11.2020 року.

При підготовці та підписанні зазначених наказів приватний інтерес ОСОБА_1 очевидний, оскільки він мав зацікавленість в отриманні додаткових коштів та самостійно (одноосібно) визначив собі розмір відповідних додаткових виплат та премій, проте відповідно до Контракту укладеного між Рахівською міською радою та ОСОБА_1 від 08.12.2020 року та Статуту комунального підприємства «Тиса» Рахівської міської ради затвердженого рішенням міської ради 8-ої сесії 7-го скликання від 25.05.2016 року № 104, а саме відповідно до пункту 1.5 Контракту та пункту 7.5 Статуту керівник підзвітний та підконтрольний ОСОБА_3 в межах встановлених діючим законодавством, статутом та Контрактом. Наявність у ОСОБА_1 службових повноважень обумовлена тим, що відповідно до Контракту та Статуту, як директор КП «Тиса», він наділений повноваженнями на прийняття рішень, у тому числі, й стосовно фінансових питань. Фінансові питання завжди створюють для особи, на яку поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції», передумови для виникнення приватного інтересу, зумовлені бажанням покращити свій матеріальний стан. Тобто наявність у такої особи організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських повноважень і реалізація щодо себе таких повноважень створює реальний конфлікт інтересів.

Наявність суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями зумовлено тим, що останній як керівник КП «Тиса» Рахівської міської ради, наділений правом приймати рішення щодо встановлення надбавок (премій) працівникам та будучи зацікавленою особою у сприянні особистим матеріальним інтересам, маючи дискреційні повноваження з прийняття чи неприйняття рішень, реалізував такі повноваження щодо себе шляхом підписання зазначених вище наказів щодо встановлення йому особисто надбавки та премій у визначеному ним же розмірі.

Вказані накази стали підставою для отримання ОСОБА_1 надбавок і премій у тому ж розмірі, який він особисто, самостійно визначив.

Оскільки конкретний кінцевий розмір додаткових стимулюючих доплат (надбавки, премії) у наказах, визначався безпосередньо ОСОБА_1 як керівником закладу, останній як директор КП «Тиса» у даному випадку мав дискреційні повноваження.

З урахуванням обставин справи про адміністративні правопорушення та особи ОСОБА_1 , суд вважає, що його слід визнати винним у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, й на підставіст.36 КУпАП, застосувати до нього стягнення в межах санкції, передбаченої ч. 2ст. 172-7 КУпАП, а саме за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у виді штрафу, що буде сприяти меті виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень.

Положеннями ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до зазначених вище Розпорядження міського голови та Контракту, ОСОБА_1 , призначено на посаду керівника комунального підприємства «Тиса» Рахівської міської ради строком на п`ять років, з наданням йому права підпису організаційно-розпорядчих та фінансових документів.

Статтею 81 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до статей 167 та 169 Цивільного кодексу України, держава та територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (державні підприємства, комунальні підприємства тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом. Таким чином, державні та комунальні підприємства та інші юридичні особи, які створені розпорядчим актом Президента України, органу державної влади або органу місцевого самоврядування, є юридичними особами публічного права.

Відповідно до п. 1.2 Розділу І «Загальні положення» статуту КП «Тиса», затвердженого рішенням восьмої сесії сьомого скликання Рахівської міської ради від 25.05.2016 року № 104, засновником Підприємства, тобто КП «Тиса», є Рахівська міська рада. Відповідно до п. 3.1 Розділу 3 «Юридичний статус Підприємства» вказаного Статуту, КП «Тиса» є юридичною особою з дня його державної реєстрації. У п. 3.3 статуту зазначено, що КП «Тиса» має самостійний баланс, рахунки в установах банків, штамп, бланки і печатку зі своїм найменуванням та кодом ЄДРПОУ. Згідно п. 7.3 Розділу 7 «Управління Підприємством та самоврядування трудового колективу» вказаного Статуту, підприємство (КП «Тиса») на контрактній основі очолює директор.

Таким чином, враховуючи вище наведене, ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи приватного права та згідно з підпунктом «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом на якого поширюється вимоги ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Відповідно до п. 3.1 Контракту, за виконання обов`язків передбачених цим Контрактом, нормативно-правовими актами, які поширюються на підприємство керівнику виплачується заробітна плата згідно штатного розпису підприємства затвердженого засновником за рахунок коштів підприємства. При виконанні виробничих завдань та забезпеченні високих прибутків підприємства, керівнику виплачуються передбачені законом та статутомнадбавки, винагороди та премії за підсумками роботи. Відповідно до п. 7.5 статуту КП «Тиса», директор Підприємства підзвітний та підконтрольний Засновнику та органу управління. Враховуючи наведене, суд звертає увагу, що в Контракті та Статуті жодним чином не зазначено про те, що керівнику КП «Тиса» надано право одноособово приймати рішення по нарахуванню премій безпосередньо керівнику підприємство, як про це зазначав ОСОБА_1 у своїх поясненнях.

Зібраними доказами встановлено, що директор КП «Тиса» Рахівської міської ради ОСОБА_1 , виконуючи передбачені статутом та контрактом службові повноваження, підписав вищезазначені в протоколах про адміністративні правопорушення накази, в яких самостійно визначав розмір премії та надбавки за інтенсивність у роботі, які стали підставою для отримання ОСОБА_1 встановлених відповідних надбавок заінтенсивність праціта премій,таким чиномв порушеннявимог ст.28Закону України«Про запобіганнякорупції», ОСОБА_1 неповідомив пронаявність унього реального конфлікту інтересів під час підписання вищевказаних наказів, а також вчиняв дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання вище вказаних наказів, чим вчинив правопорушення, передбачені ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч.2ст. 172-7 КУпАП,а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення особою дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Пунктами 4 та 5постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 №1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» визначено, що преміювання керівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Як установлено Статутом КП «Тиса», затвердженого рішенням Рахівської міської ради від 25.05.2016 року № 104, директор Підприємства (КП «Тиса») підзвітний та підконтрольний Засновнику (Рахівській міській раді) та органу управління, отже ОСОБА_1 як керівник КП «Тиса», повинен був проінформувати, відповідно до закону, Рахівську міську раду про існування в нього реального конфлікту інтересів, однак ОСОБА_1 такі дії не вчинив, що підтверджується відповіддю на запит № 02-36/1265 від12.09.2023 року, в якій зазначено: «за період перебування на посаді, як директора КП «Тиса» ОСОБА_1 не повідомляв Рахівську міську раду щодо наявного конфлікту інтересів», крім того у вказані відповіді зазначено: «В комунальному підприємстві «Тиса» положення про преміювання працівників та колективний договір відсутні.».

Відповідно до роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції № 11 від 13.06.2022 «Щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці», одним з випадків наявності конфлікту інтересів у керівника, який приймає рішення про встановлення собі стимулюючих виплат є подання останнім пропозиції (у формі письмового подання чи іншим чином) щодо розміру стимулюючих виплат, а безпосередньо рішення про встановлення стимулюючих виплат приймає керівник вищого рівня.

У цьому випадку особа не приймає рішення про встановлення стимулюючих виплат, а ініціює таке питання перед особою, яка уповноважена на прийняття такого рішення.

Так, матеріальному заохоченню працівника передує здійснення оцінки його роботи на предмет своєчасності, повноти та сумлінності виконання посадових обов`язків, ініціативності у роботі, дотримання трудової та виконавчої дисципліни.

Керівник органу, установи, організації, видаючи наказ про встановлення стимулюючої виплати, об`єктивно не здатен оцінити роботу кожного із підлеглих працівників, у зв`язку з чим такий обов`язок покладається на безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу.

Рішення про преміювання чи встановлення надбавок приймається відповідно до пропозиції безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу.

Таким чином, приватний інтерес у реалізації цього повноваження стосовно себе пов`язаний з можливістю впливу та прийняття остаточного рішення про встановлення додаткових стимулюючих виплат.

Оскільки особа не може об`єктивно оцінити власну роботу при внесенні пропозицій щодо розміру премій чи надбавки для себе, між її приватним інтересом, що полягає у бажанні отримати стимулюючу виплату у вищому розмірі, та службовими повноваженнями виникає суперечність, яка впливає на її об`єктивність при вчиненні зазначених дій, що є реальним конфліктом інтересів.

Таким чином, під час виконання службових повноважень у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом, що полягає у бажанні отримати стимулюючу виплату, та службовими повноваженнями вираженими як у директора, який має право підписувати відповідні накази, що вплинуло на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення.

Крім того в Методичних рекомендаціях «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» №13 від 21.10.2022 НАЗК зауважує на тому, що реалізація службових/представницьких повноважень стосовно себе відноситься до типових обставин та ситуацій, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення. До таких ситуацій можна віднести прийняття (або участь у прийнятті) рішень особою щодо себе самої, які стосуються оплати праці, відведення земельних ділянок, використання права на депутатське звернення чи депутатський запит у власних інтересах.

Відповідно до положень вищевказаних Роз`яснень НАЗК, роз`яснення надані для забезпечення однакового застосування положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів під час реалізації керівниками повноважень з питань оплати праці, у тому числі встановлення собі стимулюючих виплат.

На підставі ст. 2 Закону України «Про оплату праці», структуру заробітної плати становить основна заробітна плата (винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці) та додаткова заробітна плата (винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість та за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій).

На відміну від основної, додаткова заробітна плата, до якої, у тому числі, належать різні види стимулюючих виплат (премії, надбавки, тощо) не є гарантованою, можливість її отримання, так само як і її розмір, як правило, залежать від оцінки результатів роботи особи керівником.

Таким чином, приватний інтерес у реалізації цього повноваження стосовно себе пов`язаний з можливістю впливу на прийняття остаточного рішення про встановлення додаткових стимулюючих виплат.

Так, диспозиція ч.ч. 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів відповідно.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується виключно умисною формою вини.

Виходячи зі змісту диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:

- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП);

-у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Аналіз вказаних норм свідчить, що склад правопорушення за ч.1,2 ст.172-7 КУпАП є формальним, а обов`язковим елементом його суб`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також умисне вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В даному випадку, ОСОБА_1 інкримінується вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, яке є адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією, є діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до статті 1 Закону та п. 2 Примітки дост. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Згідно зі ст. 1 Закону приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першоїстатті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Також безпосередньо у судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив, що він особисто підписував накази із зазначенням розміру стимулюючих виплат, для отримання премії (надбавок) собі особисто, як директора КП «Тиса» та про наявність у нього реального конфлікту інтересів з вказаного питання будь-який орган, будь-яким чином він не повідомляв, оскільки вважав, що має на це право.

Відповідно до ч. 1 ст. 172-7 КУпАП встановлюється відповідальність за неповідомлення особою у встановленихзакономвипадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлюється відповідальність за вчинення особою дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Моментом виникненняу директора КП «Тиса» ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, є момент прийняття ним рішення та вчинення дії, щодо підписання зазначених вище наказів про встановлення надбавок та премій, в яких він самостійно визначав їх розмір, які стали підставою для отримання ОСОБА_1 встановлених ним особисто надбавок та премій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 26.05.2015 року № 5-рп/2015з питань офіційного тлумачення положень ч. 1ст. 276 КУпАП місцем вчинення правопорушення є адміністративно-територіальна одиниця, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

ОСОБА_1 не виконав вимоги ст. 28 Закону, які виникли у нього, як у директора/керівника КП «Тиса» Рахівської міської ради.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі. Тому, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У тому числі, відповідно до вимог ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Часом вчинення ОСОБА_1 правопорушень пов`язаних з корупцією, передбачених статтею 172-7 КУпАП, є дата підписання вищезазначених наказів.

Датою виявлення вказаних адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією є дата завершення збору доказів, встановлення особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, фактичних даних для висновку про наявність в діях особи вини у вчиненні правопорушення, встановлення складу адміністративного правопорушення та складання і оголошення протоколу, а саме 12.10.2023 року, що встановлює початок перебігу встановленого ст. 38 КУпАПстроку накладання адміністративного стягнення.

Відповідно до положень частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Місцем вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП є КП «Тиса» (вул. Шевченка, 43, м.Рахів, Рахівського району Закарпатської області), оскільки ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, саме як директор КП «Тиса».

Юридичними наслідками в даному випадку є вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 ..

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно зі ст. 255 КУпАП «Особи, які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення»: у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: 1) уповноважені на те посадові особи: органів внутрішніх справ (Національної поліції) статті 172-4 - 172-9 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище).

Згідно з розділом ІІІ Положення про Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом ДСР НП України від 06.11.2019 № 17, однією з функцій та завдань управління є складання в межах компетенції протоколів про правопорушення пов`язані з корупцією та направлення їх до суду в установленому законодавством порядку.

За таких обставин, працівники УСР в Закарпатській області ДСР НП України є уповноваженими на складання протоколів вказаної категорії.

Відповідно до ст. 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи. Строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Суд зазначає, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у неповідомленні у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, та у вчиненні ним дій та прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказів про встановлення надбавки за інтенсивність в роботі та премії, в яких він самостійно визначав їх розмір, які стали підставою для отримання ОСОБА_1 встановлених ним особисто відповідних надбавок та премій, чим вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, а саме: копіями наказів: № 3 від 29.12.2021 року, № 2 від 18.03.2022 року, № 3 від 29.08.2022 року, № 4 від 29.12.2022 року; копією Статуту комунального підприємства «Тиса» Рахівської міської ради; копією Контракту; копією відповіді виконавчого комітету Рахівської міської ради від 12.09.2023 року.

Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять вину ОСОБА_1 у вчинені адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 наявні склади адміністративних правопорушень, передбачених ч.1ст.172-7 КУпАП, - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Також, в діях ОСОБА_1 наявні склади адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, - вчинення особою дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Положення КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують відповідальність, передбачених ст. 34 КУпАП не встановлено.

Обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст. 35 КУпАП, не встановлено.

Таким чином, при накладенні адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Санкція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Санкція ч. 2 ст. 172-7 КУпАП тягне за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи те, що матеріали про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, перебувають в провадженні одного судді та підлягають об`єднанню в одне провадження тому слід накласти на ОСОБА_1 стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, тобто за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. А також суд вважає за можливе, з урахуванням особи ОСОБА_1 , не застосовувати до останнього положення ст. 30 КУпАП, оскільки будь-яких інших нарікань з приводу виконання ОСОБА_1 посадових обов`язків, як директора КП «Тиса» судом не встановлені.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9, 23, 33, 34, 36, 40-1, 172-7, 245, 251, 252, 280, 283-285, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення №305/2432/23, провадження №3/305/1368/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2433/23, провадження №3/305/1369/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2434/23, провадження №3/305/1370/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2435/23, провадження №3/305/1371/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2436/23, провадження №3/305/1372/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2437/23, провадження №3/305/1373/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2438/23, провадження №3/305/1374/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7КУпАП, об`єднати зі справою про адміністративне правопорушення №305/2439/23, провадження №3/305/1375/23, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 172-7КУпАП та присвоїти їм єдиний номер: №305/2432/23, провадження №3/305/1368/23.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та на підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 300 (трьохсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 (п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок, за кодом класифікації доходів бюджету 22030106 "Судовий збір": отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код за ЄРДПОУ 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001 код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

Згідно ст. 308 КУпАП - у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання становить три місяці.

Суддя О.М. Попова