Справа № 458/658/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2023 м. Турка

Суддя Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , працездатний не працює, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувався, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2023 року у провадження судді Турківського районного суду Львівської області Ференц Р.І. передана справа №458/658/23 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП.

Згідно вимог ст.278 КУпАП справа про адміністративне правопорушення підвідомча Турківському районному суду Львівської області. Відповідно до ст.221 КУпАП судді районних судів розглядають справи передбачені ст.187 КУпАП.

Опис обставин, установлених судом під час розгляду справи

Згідно супровідного листа відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області за вихідним № 2950/01/60-2023 від 18.07.2023 на адресу Турківського районного суду Львівської області було скеровано матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, які надійшли в Турківський районний суд Львівської області 18.07.2023 року за вхідним №2716/23.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №782533 від 03.07.2023 року, складеним дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління поліції у Львівській області капітаном поліції Старостою В.М. вбачається, що 20.06.2023 року станом на 18 год 00 хв громадянин ОСОБА_1 порушив вимоги ухвали Турківського районного суду від 20.03.2023 року у справі № 458/278/23, провадження № 1-в/458/3/2023, а саме не з`явився на реєстрацію в третій вівторок місяця у відділення поліції № 2 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП.

Зі складеним з приводу виявленого адміністративного правопорушення протоколом про адміністративне правопорушення порушник ознайомився, було роз`яснено права, передбачені ст.63 Конституції України а також ст.268 КУпАП, повідомлено, що справи про адміністративні правопорушення будуть розглянуті у строки, визначені ст.277 КУпАП, про що зроблено відмітка та поставлено підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Поліцейський, складаючи відносно згаданої особи протокол про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.187 КУпАП вбачав в діях такої особи порушення.

ОСОБА_1 при складанні працівником поліції протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП був присутній, йому роз`яснено права, передбачені ст.63 Конституції України, а також ст.268 КУпАП, повідомлено, що справи про адміністративні правопорушення буде розглянуто у строки, визначені ст.277 КУпАП, про що зроблено відмітка.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, в адміністративному протоколі, складеному відносно такої особи, ознайомилася, та поставила свій підпис у ньому.

Зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення.

Згідно диспозиції ч.1 ст.187 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Дослідивши матеріали адміністративних справ стосовно особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи у їх сукупності, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що відсутні обставини, що виключають розгляд справи, складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП складено уповноваженою державою особою, оскільки від імені органів Національної поліції оформляти справи про адміністративні правопорушення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень, протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали свідчать про подію та склад адміністративного правопорушення, про осудність особи, яка вчинила протиправну дію, про вчинення дій собою не в стані крайньої необхідності.

Судом встановлено, що на момент розгляду справи не закінчилися строки, передбачені ст.38 КУпАП, оскільки працівник поліції, в компетенцію і в повноваження якого входить складання таких протоколів, після виявлення фактів порушення, своєчасно склав протокол, який скерував в суд для прийняття рішення, оскільки в даному випадку зі сторони правопорушника було вчинено триваюче правопорушення, особа була відсутні на місці свого проживання, в працівника поліції були відсутні підстави складати протоколи стосовно відсутньої особи з метою недопущення порушення прав такої особи, у зв`язку з чим при триваючому правопорушенні притягнення відбувається на протязі двох місяців з дня його виявлення.

На думку суду, дата складання протоколів відносно порушника і в присутності порушника, це є дата, коли працівник поліції встановив і виявив основну ознаку складу правопорушення в присутності самого правопорушника.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За приписами ч.1 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

За приписами ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а за відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані щодо своєчасного повідомлення особи про місце і час розгляду справи та якщо не надійшло клопотання про відкладення цього розгляду.

Заяви (клопотання) учасників справи.

В судове засідання, призначене 18.07.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, через канцелярію Турківського районного суду Львівської області подав заяву про розгляд справи без його участі, свою вину у вчиненому правопорушенні визнає, зазначає, що відносно нього складали адміністративний протокол, з яким його ознайомлено, жодних зауважень до складеного протоколу не має, адміністративний протокол ним підписано. При вирішенні судом питання застосування відносно нього адміністративного стягнення покладається на думку суду.

З метою недопущення затягування і відкладення судового розгляду на строк, який перевищує строк розгляду справи встановлений законом, враховуючи практику Європейського суду з прав людини стосовно критеріїв розумних строків є правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (рішення у справах «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 року тощо), а також приймаючи до уваги рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» яким наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Окрім цього, як зазначив ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України" (заява N 18986/06; п. 57) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (Teuschler v. Germany, N 47636/99; Sukhorubchenko v. Russia, N 69315/01, § 48; Gurzhyy v. Ukraine, N 326/03.)

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у п. 35 рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Подібна позиція цього суду викладена, також у рішеннях у справах "Олександр Шевченко проти України" (заява N 8371/02, п. 27, та "Трух проти України" заява N 50966/99), де суд наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Судом при розгляді даної справи враховано позицію Верховного Суду відображену в п. 34 постанови від 12.03.2019 року по справі №910/9836/18 де зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи наведені обставини та аналізуючи поведінку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про те, що вказана особа не ухиляється від явки до суду.

Зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів, в силу вимог ч.2 ст.251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Об`єктами правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП є суспільні відносини у сфері здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб. Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 припустився до порушення у сфері здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб.

Згідно диспозиції ст.187 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 припустився до порушення вимог ч.1 ст.187 КУпАП, оскільки його дії підпадають під дію диспозиції даної статті.

Об`єктивна сторона правопорушень в даній ситуації виражається у порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

В діях ОСОБА_1 відобразилася об`єктивна сторона такого виду правопорушення порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

Суб`єктивна сторона правопорушень визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.

Діями ОСОБА_1 проявилася суб`єктивна сторона умисні дії у формі умислу.

На підставі вищенаведеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 порушив правила адміністративного нагляду, встановлені ухвалою Турківського районного суду Львівської області від 20.03.2023 року у справі № 458/278/23, провадження № 1-в/458/3/2023, а саме не з`явився на реєстрацію в третій вівторок місяця у відділення поліції № 2 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП.

Суд в даній справі про адміністративні правопорушення встановив наявність адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, вчиненого 20.06.2023 року доводиться в повному обсязі і підтверджується доказами, з врахуванням обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №782533 від 03.07.2023 року, складеним дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління поліції у Львівській області капітаном поліції Старостою В.М. вбачається, що 20.06.2023 року станом на 18 год 00 хв громадянин ОСОБА_1 порушив вимоги ухвали Турківського районного суду від 20.03.2023 року у справі № 458/278/23, провадження № 1-в/458/3/2023, а саме не з`явився на реєстрацію в третій вівторок місяця у відділення поліції № 2 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення складений уповноваженою державою особою і дії такої посадової особи, що його складали в порядку, передбаченому чинним законодавством, не оскаржувалися. Протокол не містить жодних зауважень з боку особи, відносно якої такий складався. Відтак, з урахуванням викладеного, суд приймає протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №782533 від 03.07.2023 року, як належний і допустимий доказ.

В дотримання вимог ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення складався і був складений в присутності правопорушника.

Під час складення протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені ст.63 Конституції України, ст.ст.256, 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто судом у строки, визначені ст.277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від проставлення підпису про ознайомлення з правами й обов`язками у протоколі про адміністративне правопорушення робиться запис про це. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, пропонується надати по суті вчиненого адміністративного правопорушення письмове пояснення за її підписом. Пояснення може додаватися до протоколу про адміністративне правопорушення окремо, про що робиться запис у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд вважає, що виявлені факти і зафіксовані в протоколі відображають об`єкт адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, якими є суспільні відносини у сфері здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб і об`єктивна сторона такого діяння полягає виключно в активних діях в порушенні правил адміністративного нагляду.

Місце й факти, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, відповідають фактичним обставинам справи, сторони не заперечують виявлені факти і не спростовують їх протилежними доказами.

Дії працівника поліції в частині правомірності та підставності складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №782533 від 03.07.2023 року ОСОБА_1 не оскаржував в передбаченому законом порядку. Заперечень до адміністративних матеріалів по складеному протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не подавав. Відсутність в матеріалах справ наданих ОСОБА_1 доказів оскарження дій працівників поліції вказує на його погодження зі складеним відносно нього протоколом про адміністративне правопорушення.

Досліджені докази послідовні і логічні, а тому не викликають сумнівів суду у правильності їхнього розуміння обставин, з приводу яких вони отримані, добровільності та істинності позиції, оскільки вони достатньо вагомі (переконливі), чіткі (точні), узгоджені між собою (без суперечностей), а тому достовірні і відповідають критеріям якості доказів.

Джерела права застосовані судом.

Відповідно до ст.ст.1, 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Саме суди є останньою правовою інстанцією в державі, в якій кожен громадянин за необхідності шукає захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Згідно з положеннями ст.129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність (пункт 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004).

За ст.9 Конституції України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

У відповідності до ст.1 КУпАП завданням Кодексу про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п. 4 ч.3 ст.129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Притягнення до адміністративної відповідальності має відбуватись у відповідності до встановленого законодавством порядку. Як зазначено у ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Особа, стосовно якої складено адміністративні протоколи, згідно вимог ст.12 КУпАП підлягає відповідальності, оскільки на момент вчинення адміністративного правопорушення досягла віку, з якого настає відповідальність.

Відсутні згідно вимог ст.17 КУпАП обставини, що виключають адміністративну відповідальність, оскільки особа, не діяла в стані крайньої необхідності, необхідної оборони і не була в стані неосудності, у зв`язку з чим підлягає адміністративній відповідальності. Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. В дотримання вимог ст.280 КУпАП судом з`ясовано, що ОСОБА_1 було вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч1 ст.187 КУпАП 20.06.2023 року, стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, саме він винен у вчиненні адміністративного правопорушення, така особа підлягає адміністративній відповідальності з врахуванням обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, майнову шкоду третім особам не заподіяно.

Відтак, з аналізу наведених вище норм законодавчих та підзаконних нормативно-правових актів, в сукупності доказів вбачається, що ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення, в його діях є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, вчиненого 20.06.2023 року, адміністративне правопорушення було вчинене саме ним, ОСОБА_1 винен у вчиненні даного адміністративного правопорушення, його дії розкривають об`єктивну сторону ч.1 ст.187 КУпАП у порушенні правил адміністративного нагляду, щодо якого встановлено такий нагляд, а тому підлягає адміністративній відповідальності, і його дії правильно кваліфіковані за ч.1 ст.187 КУпАП, а також його дії розкривають об`єктивну сторону ст.187 КУпАП у порушенні правил адміністративного нагляду, а тому підлягає адміністративній відповідальності, і його дії правильно кваліфіковані за ч1 ст.187 КУпАП.

В дотримання вимог ст.33 КУпАП суд накладає стягнення за адміністративне правопорушення у межах, установлених КУпАП та іншими законами України. У відповідності до ст.ст.34, 35 КУпАП обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, є щире каяття, визнання своєї провини. Обставин, що обтяжують відповідальність, не встановлено.

Відповідно до ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст.33-35 КУпАП, враховано характер вчинених правопорушень ОСОБА_1 , його особу, який до адміністративної відповідальності вперше, ступеня його вини, який визнав себе винним, оскільки формою прояву щирого каяття є повне визнання особою своєї вини та правдива розповідь про всі відомі їй обставини вчиненого правопорушення. Якщо особа приховує суттєві обставини вчиненого правопорушення, що значно ускладнює його дослідження, не визнає свою вину для того, щоб уникнути справедливого покарання, її каяття не можна визнати щирим, справжнім. Судом враховано також майновий стан, відсутність обставини, що пом`якшують відповідальність і відсутність обставини, що обтяжує відповідальність, відсутність підстав для застосування іншого адміністративного стягнення, ніж передбаченого санкцією ст.187 КУпАП, майнової шкоди третім особам не заподіяно, суд приходить до висновку про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП та застосовує до такої особи в дотримання вимог ст.24 КУпАП один з видів адміністративного стягнення, оскільки згідно вимог ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

17.07.1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Так, відповідно до ст.32 Конвенції питання тлумачення та її застосування належить до виключної компетенції ЄСПЛ, рішення якого є невід`ємною частиною Конвенції, як практика її застосування і тлумачення.

Так, за практикою ЄСПЛ, у випадку, якщо санкції за адміністративні правопорушення є достатньо суворими, то скоєне правопорушення має природу кримінального злочину, а отже, вимоги до його судового розгляду мають відповідати гарантіям та стандартам, встановленим Конвенцією, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 року).

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції (рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» від 21.02.1984 року (пп. 52-54), «Лауко проти Словаччини» від 02.09.1998 року (пп. 56-59), ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» від 17.11.2009 року).

Так, відповідно до п. 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Системний аналіз вищезазначеної практики ЄСПЛ свідчить про те, що гарантії ст.6 Конвенції поширюються також на осіб, які вчинили діяння, що відповідно до національного законодавства хоч і не є злочинами, але визнаються кримінальними у конвенційному значенні.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що громадянина ОСОБА_1 має бути визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, вчиненого ним 20.06.2023 року та з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеню його вини, майнового стану на нього має бути накладено стягнення в межах санкції ч.1 ст.187 КУпАП.

Стосовно вирішення питання про вилучені речі і документи.

Частиною 4 ст.283 КУпАП передбачено, що постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи. Судом не вирішується питання вилучених документів, оскільки санкцією статті будь-яке вилучення документів не передбачено.

Стосовно відшкодування шкоди.

Якщо при вирішенні питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення органами (посадовими особами), переліченими у п.п. 1-4 ст.213 КУпАП одночасно вирішується питання про відшкодування винним майнової шкоди, то в постанові по справі зазначаються розмір шкоди, що підлягає стягненню, порядок і строк її відшкодування.

В даній справі суд не вирішує питання про відшкодування винним майнової шкоди, що підлягає стягненню, порядок і строк її відшкодування, оскільки, на думку суду, така шкода не заподіяна по причині відсутності в матеріалах справи доказів заподіяння такої шкоди.

Стосовно стягнення судового збору.

Згідно із ст.40-1 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір і порядок сплати встановлюється Законом. Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року. Згідно з п.5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року (зі змінами), особою, на яку накладено адміністративне стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» №2710-IX від 03.11.2022 року, який набирає чинності з 01.01.2023 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 року становить 2684 гривень. У зв`язку з чим з 01.01.2023 року розмір судового збору за накладене адміністративне стягнення становить 536,80 грн (2684 х 0,2 = 536,80). Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору.

Оскільки суд прийшов до висновку про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП із застосування до нього адміністративного стягнення у виді штрафу, то з такої особи підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Керуючись ст.40-1, ст.187, 221, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні 20.06.2023 року адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №782533 від 03.07.2023 року, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн.

Штраф необхідно внести через установу банку України на розрахунковий рахунок: Отримувач: ГУК Львiв/Боринська т/г/21081100; Код отримувача (код ЄДРПОУ): 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку (МФО) 899998; Номер рахунку: UA0013917; Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно зі ст.307 КУпАП штраф ним має бути сплачений не пізніше ніж через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення адміністративного стягнення, а в разі оскарження такої постанови не пізніше ніж через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про накладення адміністративного стягнення буде надіслана для примусового виконання до органу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна. У разі сплати штрафу у строки, передбачені ст.307 КУпАП, копію платіжного документу необхідно подати до Турківського районного суду Львівської області.

З урахуванням ч.2 ст.308 КУпАП у разі несплати ОСОБА_1 штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, при примусовому виконанні цієї постанови органами державної виконавчої служби з правопорушника стягнути подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 судовий збір за ухвалення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (код отримувача 37993783, рахунок № UA0026001, назва отримувача: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код ЄДРПОУ суду 02886806, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) у розмірі 536,80 грн.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Турківський районний суд Львівської області прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя Р.І. Ференц