23.10.2023 Справа № 696/1099/23
№ 3/696/799/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Кам`янка

Суддя Кам`янського районного суду Черкаської області Шкреба В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Сектора поліцейської діяльності № 2 (м.Кам`янка) відділу поліції № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП України в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою по АДРЕСА_1 , непрацюючу,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 154 КУпАП,-

встановив :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 01.10.2023 року, близько 19 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 здійснила неналежне утримання власної собаки «Коні-Корсе», чорного кольору на прізвисько « ОСОБА_2 », яка внаслідок безконтрольного виходу на вулицю ОСОБА_3 вкусила гр. ОСОБА_4 за праву ногу, а гр. ОСОБА_5 за ліву руку, при цьому заподіяла шкоду фізичному здоров`ю. Чим порушила ЗУ «Про захист від жорстокого поводження» ст.12(особливості права власності та інших речових прав на тварин).

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала, та пояснила, що на її зауваження ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що стосувалось території, де останніми було здійснено розворот на автомобілі, ними було вчинено сварку, а в той час випадково вийшла собака із двору, яка даним особам нічого не заподіяла .

Потерпілі в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином. В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_4 , в якій вона заначила, що будь-яких претензій по даному факту вона не має.

Всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, оцінивши за власним переконанням докази, суд приходить до наступних висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ч.2ст.7 КУпАП).

Згідно зі ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`ктивному дослідженні всіх обставин сп рави в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст.252 КУпАП).

Так диспозицією статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 р. затверджено Перелік небезпечних порід собак, до якого порада собаки «Коні-Корсе» не входить.

Стаття 154 КУпАП є бланкетною нормою, яка відсилає до відповідних нормативно-правових актів, що стосуються правил утримання собак та котів, які відповідно до ст. 9 Закону України Про захист тварин від жорстокого поводження», установлюються та затверджуються відповідним рішенням органу місцевого самоврядування.

Так, виходячи з диспозиції ч. 3 ст.154 КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення полягає у триманні собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених ч. 1 цієї статті.

Проте в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які посилання на такі правила, а саме який пункт (розділ) цих правил був порушений і в чому це порушення проявилось, тобто в протоколі не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Крім того обов`язковою умовою для кваліфікації правопорушення за ч.3 ст.154 КУпАП , є заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну. Всупереч зазначеного матеріали справи не містять належних та допустимих доказів ( довідки травмпункту; висновоку фахівця в галузі судової медицини та ін.) заподіяння шкоди здоров`ю як ОСОБА_4 , так і ОСОБА_5 ..

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Під час розгляду даної справи встановлено, що суть адміністративного правопорушення, вказана у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає положенням диспозиції ст.154 КУпАП.

За таких обставин вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 154 КУпАП не доводиться сукупністю наявних у справі доказів, які не є переконливими, достатньо вагомими і узгодженими між собою, а відтак викликають у суду обґрунтовані сумніви.

При вирішенні даної справи, відповідно до приписів ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Так згідно ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Загальноприйнятий європейський стандарт доказування «поза розумним сумнівом», сформульований у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо про Іспанії» від 6 грудня 1998 року, згідно яких доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Згідно зст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Істотною ознакою презумпції невинуватості, що закріплена в ст. 7 КУпАП, є те, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні протиправного діяння. З цього випливає, що обов`язок доводити вину особи покладається на обвинувача, тобто на органи та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

Приймаючи до уваги положення вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України, суд приходить до висновку про те, що матеріали справи не містять доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні нею вказаного адміністративного правопорушення.

У зв`язку з вище зазначеним, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 278, 283 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в :

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (протокол серії АА № 140952 від 28.05.2016 року) про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 154 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником через Кам`янський районний суд до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: В.В.Шкреба