ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 526/816/23 Номер провадження 33/814/1636/23Головуючий у 1-й інстанції Максименко Л. В. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
Категорія ст. 173 КУпАП
ПОСТАНОВА

ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Карпушин Г.Л., при секретарі судового засідання Буйновій О.П., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 22 березня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

Постановою судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 22 березня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривню.

Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 536,80 грн на користь держави.

Цією постановою гр. ОСОБА_1 визнаний винним у тому, що 14 лютого 2023 року о 12 годині він, перебуваючи в громадському місці, біля будинку 19 по вул. Вокзальна в м. Середина-Буда, Сумської області вчинив дрібне хуліганство, виловлювався образливими словами в адресу ОСОБА_2 , чим принижував та ображав її честь та гідність.

Не погодившись із вказаною постановою, її в апеляційному порядку оскаржив ОСОБА_1 , подавши апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 22 березня 2023 року, та закрити провадження стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, адже він не висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , не здійснював образливого чіпляння до неї.

Окрім того, в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому поважність причин пропуску строку обґрунтовується тим, що рішення Гадяцького районного суду від 22.03.2023 року він отримав 12.04.2023 року, 21.04.2023 року надіслав скаргу до Полтавського апеляційного суду, проте не долучив клопотання про поновлення строку, який був пропущений ним з тієї причини, що суд першої інстанції розглянув справу без його участі.

Відповідно до положень ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Перевіривши доводи апелянта щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження доходжу висновку, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, адже твердження апелянта підтверджуються матеріалами справи.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дослідивши надані докази, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається із матеріалів справи, що 14 лютого 2023 року о 12 годині ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці, біля будинку 19 по вул. Вокзальна в м. Середина-Буда, Сумської області вчинив дрібне хуліганство, виловлювався образливими словами в адресу ОСОБА_2 , чим принижував та ображав її честь та гідність.

Визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладаючи адміністративне стягнення у вигляді штрафу, суд першої інстанції виходив з того, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується сукупністю інших досліджених в судовому засіданні доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями очевидців даної події, та іншими матеріалами справи в їх сукупності.

З такими висновками суду першої інстанції суд апеляційної інстанції погоджується, з огляду на наступне.

Дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену ст.173 КУпАП.

Із матеріалів справи, зокрема із письмових пояснень ОСОБА_1 ,потерпілої та свідка, вбачається, що він «14.02.2023 року біля 12:00 год біля будинку АДРЕСА_1 , він зустрів ОСОБА_2 , з якою поруч йшла громадянка ОСОБА_3 , у якої він запитав « ОСОБА_4 , тебе не нудить, коли йдеш поруч із нею?», також промовив, що ОСОБА_2 воровка, мразь, та коли вона поруч, мене нудить від неї».

Вказані дії та слова є образливими, а тому їх поширення у громадському місці та у формі, якою порушується громадський порядок і спокій, утворюють склад дрібного хуліганства.

Відтак, доводи апелянта про те, що матеріали справи не містять доказів щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суд відхиляє, адже такі повністю спростовуються матеріалами справи.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (п.65).

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на встановлені обставини справи, надані на їх підтвердження докази, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доведеність належними та допустимими доказами вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з положеннями ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Тому, надаючи оцінку доказам у справі в її сукупності, апеляційний суд вважає, що постанова суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування апеляційним переглядом не встановлено, а тому апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 22 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду Г.Л. Карпушин