"09" жовтня 2023 р. Справа № 363/4835/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ланковий рибалка ФОП ОСОБА_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі призначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 000343 від 10.07.2023 року вбачається, що 10 липня 2023 року о 07 год. 00 хв. на Київському водосховищі, поблизу с. Толокунь, Димерської територіальної громади Вишгородського району Київської області було виявлено факт промислового лову риби ланковим рибалкою ФОП ОСОБА_2 - ОСОБА_1 , згідно дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів № 160 від 08.06.2023 року, ставними сітками 25 штук, десять з яких були заборонені, а саме перевищували дозволену довжину 75 метрів.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п.п. 19, п. 2 Розділу ІІІ Правил промислового рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисник адвокат Гаврилов Д.О. з`явилися. ОСОБА_1 , будучи повідомленим про його права та обов`язки, з приводу вчиненого правопорушення та складеного протоколу надав пояснення наступного змісту.

ОСОБА_1 дійсно працює рибалкою у ФОП ОСОБА_2 , яка відповідно до дозволу № 160 від 08.06.2023 року має дозвіл на спеціальне використання водних живих біоресурсів, зокрема, шляхом здійснення промислового лову риби. 10.07.2023 року близько о 7 ранку на Київському водосховищі, поблизу с. Толокунь ОСОБА_1 разом зі своїм напарником ОСОБА_3 , на човні «Амур-М» здійснювали промисловий вилов риби. У цей же час, коли ОСОБА_1 з виловленою рибою повернувся до точки вивантаження виловленої риби, до них підійшли інспектори Державної екологічної інспекції, перевірили журнал обліку вилучених водних біоресурсів, після чого повідомили, що все в порядку. Після цього інспектори почали здійснювати вимірювання сіток, за допомогою яких ОСОБА_1 здійснював промисловий вилов риби. На човні було приблизно 30 сіток, деякі з них були новими. За результатами проведених вимірювань інспекторами було встановлено та повідомлено, що певна частина сіток перевищує дозволену довжину у 75 метрів. При цьому, як зазначив ОСОБА_1 у судовому засіданні, інспектори здійснювали вимірювання сіток при ньому, жодних заперечень чи зауважень щодо дій представників Державної екологічної інспекції, результатів вимірювання сіток у нього не було.

Як пояснив ОСОБА_1 , він регулярно оновлює сітки для вилову риби шляхом їх покупки в мережі Інтернет. Однак завжди приходили сітки до 75 метрів у довжину, а цього разу прийшли більше за розміром. При цьому, як слідує з пояснень ОСОБА_1 , після покупки сіток в Інтернеті, як і перед їх безпосереднім використанням, знаючи про наявність встановлених обмежень щодо довжини сіток, він не здійснював вимірювання їх довжини, що вважає особистою помилкою та не заперечує її існування. Крім того, ОСОБА_1 пояснив, що з протоколом про адміністративне правопорушення він був ознайомлений, особисто його підписував, оскільки був згодний з ним, будь якого тиску та примусу з боку представників Державної екологічної інспекції на нього не здійснювалось. Жодних заперечень щодо дій інспекторів Державної екологічної інспекції у нього немає, не заперечує того факту, що вилучені сітки могли перевищувати встановлені обмеження щодо довжини.

На кінець ОСОБА_1 зазначив, що не визнає своєї вини у вчиненому правопорушенні, оскільки на даний час не впевнений в правильності вимірювання сіток представниками Державної екологічної інспекції, однак, у разі визнання судом його вини, то просить врахувати його щире каяття у вчиненому.

Натомість захисник ОСОБА_1 адвокат Гаврилов Д.О. висловив категоричні заперечення щодо складеного протоколу та проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП. На обґрунтування своїх заперечень захисник Гаврилов Д.О. надав пояснення наступного змісту.

Ч. 4 ст. 85 КУпАП містить вичерпний перелік порушень, які можуть кваліфікуватися як грубе порушення правил рибальства. У протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, що ОСОБА_1 здійснював вилов сітками, які дозволені та прописані в дозволі, але довжина сіток була 87 м., замість дозволених 75 м. На переконання захисника Гаврилова Д.О. ч. 4 ст. 85 КУпАП не містить відповідальності за таке грубе порушення правил рибальства як промисловий вилов риби дозволеними сітками, які довше ніж 75 м. На додаток до цього захисник Гаврилов Д.О. просив суд врахувати, що матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на факт вчинення ОСОБА_1 протиправних діянь, які визначені диспозицією ч. 4 ст. 85 КУпАП та які б підпадали під ознаки грубого порушення правил рибальства, а викладені у протоколі правопорушення не відносяться до переліку протиправних діянь, які тягнуть за собою відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Дії, вчинені ОСОБА_1 , містять у собі ознаки іншого адміністративного правопорушення, зокрема, ч. 3 ст. 85 КУпАП, однак не ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Крім цього, захисник Гаврилов Д.О. зазначив, що сітка сама по собі не є забороненим знаряддям лову, а тому застосування сітки з порушенням встановлених обмежень її довжини є порушенням правил промислового рибальства, однак не грубим порушенням рибальства у розумінні ч. 4 ст. 85 КУпАП.

На додаток до цього, захисник Гаврилов Д.О. пояснив, що у протоколі про адміністративне правопорушення в якості одного зі свідків зазначені працівники Державної екологічної інспекції, внаслідок чого вони не можуть бути опитані як свідки, а їх пояснення не можуть бути покладені в основу остаточного судового рішення, оскільки вони зацікавлені у результатах вирішення справи. Зазначення в якості свідків працівників цього ж органу сприяє формалізму та зловживанню процесуальними правами, а доказом відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП є саме пояснення свідків, яких матеріали даної справи не містять.

З урахуванням вищевикладеного, захисник Гаврилов Д.О. зазначив, що дії ОСОБА_1 не підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки застосування сіток з перевищенням встановлених обмежень щодо їх довжини не є забороненим знаряддям лову, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

У судове засідання також викликався та з`явився представник Державної екологічної інспекції, який здійснював складання матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а саме головний спеціаліст відділу державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів Управління державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів, природно-заповідного фонду та рослинного світу державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Кужель Євген Валерійович, який з приводу складеного протоколу про адміністративне правопорушення надав пояснення наступного змісту.

10.07.2023 року державний інспектор ОСОБА_4 разом з іншими представниками Державної екологічної інспекції здійснювали рибоохоронний рейд на Київському водосховищі. Під час цього побачили рибалку, яким виявився ОСОБА_1 на Київському водосховищі біля с. Толокунь Вишгородського району Київської області знімав сітки, дочекалися поки він повернеться на берег до пункту прийому виловленої риби. Після цього перевірили у ОСОБА_1 документи, журнал обліку вилучених водних біоресурсів та виявили близько 25 сіток, за допомогою яких здійснювався промисловий вилов риби. З метою перевірки дотримання Правил промислового рибальства було здійснено вимірювання кожної сітки. За результатами проведених замірів було встановлено, що 10 з виявлених сіток довжиною перевищують 75 м., а саме становлять 87 м. Всі інші виявлені сітки були довжиною до 75 м. та не порушували встановлених обмежень.

Державний інспектор Кужель Євген Валерійович зазначив, що ОСОБА_1 під час вимірювання сіток був присутній поруч, особисто спостерігав за всім процесом вимірювання, чув результати вимірювань, однак жодних заперечень та зауважень не висловлював. Навпроти на місці події ОСОБА_1 повідомив представникам Державної екологічної інспекції, що особисто купував полотно, з якого інші люди нарізали сітки, однак ОСОБА_1 знав кількість вічок, внаслідок чого не міг не знати про те, що сітки перевищують довжиною 75 м. У зв`язку з виявленими порушенням, сітки, що перевищують встановлені обмеження щодо довжини, були вилучені разом з рибою, що була виловлена за допомогою них. Окремо державний інспектор Кужель Євген Валерійович просив врахувати, що використання для промислового лову риби сіток з порушенням встановлених обмежень, зокрема, щодо їх довжини, вважається забороненим знаряддям лову та тягне за собою відповідальність саме за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

На кінець, державний інспектор Кужель Євген Валерійович пояснив, що всі обставини та події вчинення ОСОБА_1 правопорушення фіксувалися на нагрудну камеру, що перебуває на балансі Державної екологічної інспекції. Відеофіксація дійсно переривалася, що було обумовлено технічними характеристиками та технічним станом самої камери. До того ж, як зазначив ОСОБА_4 , ОСОБА_1 з самого початку визнав всі обставини та факти вчиненого правопорушення, підтвердив свою винуватість у вчиненому правопорушенні, не мав жодних заперечень та зауважень, однак згодом його позиція була незрозумілою, змінювалася, у зв`язку з цим на камеру фіксувалися лише найважливіші моменти.

У судове засідання також викликався та з`явився ОСОБА_5 , 1985 року народження, який записаний у протоколі про адміністративне правопорушення як свідок. Будучи повідомленим про його права та обов`язки, про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, приведеним під присягу, ОСОБА_5 надав показання наступного змісту.

ОСОБА_5 дійсно працює в Державній екологічній інспекції, займає посаду головного спеціалісту та так само є державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу. 10.07.2023 року державний інспектор ОСОБА_5 разом з іншими представниками Державної екологічної інспекції здійснювали рибоохоронний рейд. Під час цього побачили як рибалка, як було встановлено пізніше - ОСОБА_1 , на Київському водосховищі біля с. Толокунь Вишгородського району Київської області знімав сітки з рибою, дочекалися поки він повернеться на берег до пункту прийому виловленої риби, де його чекав помічник. Після цього, вони підійшли до цього рибалки, перевірили у нього документи, журнал обліку вилучених водних біоресурсів та виявили близько 25 сіток, за допомогою яких здійснювався промисловий вилов риби. З метою перевірки дотримання Правил промислового рибальства було здійснено вимірювання кожної сітки. За результатами проведених замірів було встановлено, що 10 з виявлених сіток довжиною перевищують 75 м., а саме становлять 87 м. Всі інші виявлені сітки були довжиною до 75 м. та не порушували встановлених обмежень. ОСОБА_5 також підтвердив, що ОСОБА_1 особисто був присутній під час вимірювання сіток, не заперечував ані проти дій державних інспекторів, ані проти результатів вимірювання. Більше того, як пояснив ОСОБА_5 , ОСОБА_1 не міг не знати, що сітки перевищують встановлені обмеження щодо їх довжини, оскільки, як він особисто їм пояснив, він сам купував матеріали для їх виготовлення, потім було здійснено їх виготовлення, однак ОСОБА_5 не знає чи здійснював ОСОБА_1 це особисто, однак про довжину виготовлених сіток, він був обізнаний. За результатами проведених вимірювань, складення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, як слідує з пояснень ОСОБА_5 , ОСОБА_1 був з усім згоден, ніяких заперечень та зауважень не мав.

У судове засідання також викликався та з`явився свідок ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Будучи повідомленим про його права та обов`язки, про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, приведеним під присягу, ОСОБА_3 надав показання наступного змісту.

10.07.2023 року ОСОБА_3 разом він перебував на рибстані на Київському водосховищі біля с. Толокунь Вишгородського району Київської області. Разом з ОСОБА_1 виходив на воду, здійснював промисловий вилов риби, а потім допомагав ОСОБА_1 вибивати рибу з сіток. Як зазначив ОСОБА_3 вилов риби здійснювали за допомогою сіток. У подальшому на березі до них підійшли інспектори Державної екологічної інспекції, перевірили журнал обліку вилучених водних біоресурсів, виміряли сітки, що використовувалися ними для вилову риби. Як інспектори Державної екологічної інспекції виміряли сітки, він бачив особисто. За результатами проведених вимірювань інспекторами було встановлено, що десять з виявлених сіток перевищувати встановлені обмеження у 75 м. по довжині, точно не пам`ятаю на скільки, приблизно на 15 метрів. ОСОБА_3 зазначив, що ОСОБА_1 особисто купував сітки в Інтернеті і скоріш за все не перевірив їх довжину. Вимірювання їх довжини здійснювалося інспекторами у присутності ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останній все бачив, особисто спостерігав, чув результати вимірювань. У той же час, як зазначив ОСОБА_3 , жодних заперечень чи зауважень від ОСОБА_1 він не чув. ОСОБА_1 ознайомився з протоколом, підписав його. Він також особисто, як свідок підписав протокол, будь яких зауважень у нього не було.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

При цьому відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП єдиними уповноваженими суб`єктами на збирання доказів є органи та посадові особи, що відповідно до чинного законодавства мають право на складання протоколу про адміністративне правопорушення. У зв`язку з цим суд, на розгляд якого передаються протоколи про адміністративне правопорушення, складені уповноваженими особами (органами публічної влади чи посадовими особами), не має повноважень щодо самостійного та ініціативного збирання доказів як на підтвердження винуватості, так і на підтвердження невинуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлення або спростування обставин та фактів вчиненого правопорушення. У противному випадку це призведе до перебирання судом на себе функцій обвинувачення, що суперечить правовій природі та призначенню суду в межах провадження у справах про адміністративне правопорушення.

У ч. 4 ст. 85 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Аналіз диспозиції зазначеного нормативного припису дає можливість зробити висновок, що законодавцем встановлено відповідальність саме за грубе порушення правил рибальства. Разом з тим законодавцем також чітко визначається перелік діянь, що складають об`єктивну сторону правопорушення та за своїм змістом, шкідливістю прирівнюються до грубого порушення правил рибальства.

Таким чином, суд приходить до висновку, що лише чітко та вичерпно визначений законодавцем перелік діянь становить об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Будь-які інші порушення правил рибальства, які не охоплюються об`єктивною стороною ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідно не вважаються грубним порушенням правил рибальства, а відповідно не можуть кваліфікуватися за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП судом встановлено, що до грубого порушення правил рибальства законодавцем прирівнюються такі діяння: рибальство за допомогою заборонених знарядь лову, зокрема, застосування вогнепальної зброї, електроструму, інших знарядь; рибальство промисловими знаряддями лову особами, які не мають дозволу на рибний промисел; вилов водних живих біоресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Таким чином, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП під час провадження у справі про адміністративне правопорушення суд, на основі поданих уповноваженим органом (посадовою особою) доказів, повинен встановити наявність у діях конкретної особи ознак хоча б одного з вищезазначених діянь. При цьому сукупність належних, достовірних та допустимих доказів, наданих органом (посадовою особою), що складали протокол про адміністративне правопорушення, повинна бути в тій мірі достатньою, щоб суд мав об`єктивну можливість відтворити всі обставини та факти, що мали місце в об`єктивній дійсності, а також встановити конкретні факти вчинення особою конкретного діяння, що передбачено ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Суть інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення зводиться до здійснення промислового рибальства за допомогою заборонених знарядь лову, а саме шляхом застосування сітки, довжина якої перевищує встановлені чинним законодавством обмеження.

У ч. 1 ст. 38 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначається, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів.

В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про тваринний світ» - до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища.

Одним з різновидів спеціального використання об`єктів тваринного світу є промислове рибальство, що відповідно до ч. 2 ст. 25 ЗУ «Про тваринний світ» може здійснюватися на території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 ЗУ «Про тваринний світ» - підприємствам, установам, організаціям і громадянам у порядку спеціального використання об`єктів тваринного світу надається право ведення промислового рибальства, включаючи промисел водних безхребетних на промислових ділянках рибогосподарських водних об`єктів та континентальному шельфі України.

Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_2 , як суб`єкту спеціального використання об`єктів тваринного світу, надано дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів № 160 від 08.06.2023 року (а.с. 19), яким, зокрема, уповноважено її на здійснення промислового рибальства у Київському водосховищі за допомогою таких знарядь лову як сітки у кількості 378 штук та інших перелічених знарядь лову.

Відповідно до посвідчення рибалки № 28 від 08.11.2021 року (а.с. 17) ОСОБА_1 працевлаштований рибалкою у ФОП ОСОБА_2 , внаслідок чого на виконання своїх трудових обов`язків має законні підстави щодо здійснення промислового рибальства на умовах та з урахуванням обмежень, що встановлені у дозволі № 160 від 08.06.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Одним з ключових правил використання об`єктів тваринного світу є неможливість використання знарядь лову, заборонених чинним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» закріплює імперативне правило наступного змісту - для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Аналіз вищевикладених положень дає можливість зробити висновок, що чинним законодавством в імперативному порядку визначено предмети, засоби, речовини та інші знаряддя, які не можуть використовуватися для добування об`єктів тваринного світу. При цьому приписи вказаної статті дають можливість зробити висновок, що такий перелік заборонених знарядь добування об`єктів тваринного світу не є вичерпним, оскільки може доповнюватися положеннями інших нормативно-правових актів.

У свою чергу з ч. 1 ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» слідує, що до заборонених знарядь добування об`єктів тваринного світу належить монониткова сітка, крім тих, що призначені для промислового лову. Таким чином, застосування сітки для вилову риби є використанням забороненого знаряддя лову, крім випадків, коли така сітка дозволяється до використання в межах промислового рибальства.

Викладене свідчить, що сітка як знаряддя лову риби прирівнюється законодавцем за загальним правовим режимом до забороненого знаряддя лову з можливістю існування чітко визначених винятків, що, однак, стосуються лише промислового рибальства.

У п.п. 19 п. 2 Розділу ІІІ Правил промислового рибальства у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) від 10.04.2023 року № 785 встановлюється, що під час здійснення промислу забороняється використовувати сітки довжиною більше 35 м у малих річках та інших рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) площею до 5000 га, і більше 75 метрів - у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), площа яких перевищує 5000 га.

Аналіз положень вказаного припису Правил промислового рибальства у поєднанні з приписами ч. 1 ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» дають можливість зробити висновок, що положення п.п. 19 п. 2 Розділу ІІІ Правил промислового рибальства є логічним, текстуальним продовженням змісту положень ч. 1 ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ», оскільки продовжують та підтверджують текстуально існування юридичної заборони на використання сіток для вилову риби, на що вказує, зокрема, і форма викладення самих нормативних положень (спочатку зазначається про саму заборону використання знаряддя, а вже від цього встановлюються окремі дозволені винятки), а також визначає перелік умов, за яких використання сіток є дозволеним для промислового рибальства, що узгоджується з винятком, про який зазначається у ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ».

У зв`язку з цим суд приходить до висновку, що використання сіток для вилову риби, у тому числі для промислового рибальства, є застосуванням забороненого знаряддя добування об`єктів тваринного світку, крім випадків, коли дотримуються всі передбачені законодавством умови, що дозволяють використання таких сіток. Вказаний висновок застосовний і до випадків, коли для промислового рибальства застосовуються сітки, що не підпадають під всі або хоча б одну з умов, що, як виняток від загальної заборони, дозволяють їх використання, зокрема, застосування сіток з перевищенням встановлених умов щодо їх довжини.

З пояснень ОСОБА_1 , опитаного у судовому засіданні свідка ОСОБА_3 , наданого ФОП ОСОБА_2 дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів № 160 від 08.06.2023 року судом встановлено, що 10.07.2023 року ОСОБА_1 разом зі ОСОБА_3 здійснював промисловий вилов риби на Київському водосховищі. Згідно відкритих та загальнодоступних відомостей площа Київського водосховища становить більше 5000 га, у зв`язку з чим законодавцем дозволяється під час здійснення промислового рибальства на ньому застосовувати сітки довжиною не більше 75 метрів.

Разом з протоколом про адміністративне правопорушення було надано USB-флеш накопичувач (а.с. 26), на якому містяться чотири файли з відеозаписами. Два перші файли з відеозаписами - останні чотири цифри назви файлів «…4272», «…4273». На першому відео зафіксовано, що ОСОБА_1 заявив бажання скористатися послугами захисника, на що йому надано час для того, щоб захисник прибув на місце події. На другому відеозаписі представниками Державної екологічної інспекції було здійснено фіксацію змісту заперечень ОСОБА_1 щодо складеного протоколу про адміністративне правопорушення. Однак при наданні заперечень ОСОБА_1 не зміг конкретно сформулювати їх зміст, зазначивши у кінцевому підсумку, що в нього відсутні заперечення і він не знає що казати.

Два останні відеозаписи, що наявні на першому USB-накопичувачі (останні чотири цифри назви файлів «…0146», «…0147). На вказаних відеозаписах зафіксовано, що державними інспекторами було здійснено вимірювання сіток, виявлених у ОСОБА_1 , про що особисто повідомлено йому із зазначенням результатів. При цьому, як вбачається з відеозаписів, ОСОБА_1 , який весь час знаходився на місці події, не має жодних заперечень ані щодо дій державних інспекторів, ані щодо результатів вимірювання. Навпроти, ОСОБА_1 підтверджує, що вказані сітки були в нього в човні, замовляв їх через Інтернет та надав на виготовлення знайомим людям. На запитання державного інспектора Давиденко С.В., як вбачається з відеозаписів, підтверджує факт того, що перед безпосереднім використанням сіток він не здійснював їх вимірювання. При цьому ОСОБА_1 повідомляє, що усвідомлює протиправність своїх дій.

На останньому відеозаписі, як було встановлено, державним інспектором було повідомлено суть правопорушення ФОП ОСОБА_2 , яка прибула на місце події. При цьому при роз`ясненні суті правопорушення на запитання ОСОБА_2 рибалка ОСОБА_1 безпосередньо та особисто зазначає, що він був присутній під час вимірювання сіток та підтверджує факт перевищення встановленої заборони щодо довжини у 75 м.

На другому USB- накопичувачі (а.с. 52) наявні два відеозаписи, які повністю ідентичні двом останнім, що наявні на першому накопичувачі (а.с. 26).

Таким чином, з досліджених відеозаписів було встановлено, що саме у ОСОБА_1 під час здійснення останнім промислового рибальства було виявлено сітки, довжина яких перевищує встановлену законодавством заборону у 75 м. При цьому ОСОБА_1 не заперечував ані проти факту виявлення сіток, ані проти їх довжини, ані взагалі проти будь-чого, зазначивши у кінцевому підсумку, що в нього відсутні будь-які заперечення.

Досліджені відеозаписи узгоджуються як з поясненнями самого ОСОБА_1 , так і з показаннями допитаного у судовому засіданні свідка ОСОБА_3 .

Як встановлено у судовому засіданні, вимірювання сіток, виявлених у ОСОБА_1 здійснювалося за допомогою рулетки вимірювальної металевої (тип Р50УЗК), яка згідно протоколу вимірювань від 06.07.2023 року засвідчила наявність мінімальних відхилень загальної довжини від номінального значення -+ 0,4+0,2. Зазначені обставини дають можливість покладатися на результати вимірювань державних інспекторів, як на достовірні та зробити висновок, що виявлені у ОСОБА_1 сітки в кількості 10 штук дійсно перевищують довжину у 75 м.

Зйомка обставин і подій проводилася за допомогою відеокамери GoPro Hero 7 White, яка постановлена на баланс Державної екологічної інспекції та застосовується державними інспекторами під час виконання своїх повноважень.

У той же час, оцінюючи доводи сторони захисту щодо належності та допустимості відеозаписів, суд звертає увагу, що ст. 251 КУпАП не обмежує орган влади (посадову особу) у процесуальних видах джерел доказування, внаслідок чого обставини та факти правопорушення можуть підтверджуватися і відеозаписами, зробленими безпосередньо на інший технічний носій.

Суд погоджується з доводами сторони захисту, що ОСОБА_5 не може вважатися свідком, оскільки є працівником органу влади, що у даному випадку уповноважений не тільки на складання протоколу про адміністративне правопорушення, але і на збирання доказів. У зв`язку з цим показання ОСОБА_5 не були враховані судом.

У той же час в аспекті допиту свідків суд не може не відмітити негативну процесуальну поведінку захисника Гаврилова Д.О., який під час судового засідання постійно порушував встановлений порядок у судовому засіданні, перебивав головуючого, свідків, перекрикував, збивав свідків з їх думок, намагався нав`язати свою думку, іншими діями сприяв перекручуванню відомостей, що надавалися під час отримання показань. У зв`язку з цим судом здійснювалися зауваження захиснику Гаврилову Д.О., дії якого суд не розцінює як такі, що сприяли виконанню вимог ст. 280 КУпАП, проведенню повного та всебічного судового розгляду.

Суд критично оцінює доводи захисника Гаврилова Д.О. щодо того, що надання дозволу на використання сіток у дозволі на спеціальне використання водних біоресурсів свідчить про те, що таке знаряддя не є забороненим, оскільки визначення у дозволі конкретного переліку знарядь лову не звільняє суб`єктів використання об`єктів тваринного світу від обов`язків щодо дотримання приписів законодавства, правил, норм, зокрема, щодо довжини, розмірів, порядку застосування таких знарядь.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку, що наявні докази по справі у своїй сукупності є достатніми для того, щоб «поза розумним сумнівом» зробити категоричний висновок про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме про здійснення ним промислового рибальства за допомогою забороненого знаряддя лову сіток, довжина яких перевищує 75 м. Інкриміноване обвинувачення є логічним, розумним, підтверджується наявними матеріалами справи та таким, що в цілому є єдиним логічним поясненнями обставин і подій, зазначених у протоколі.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у грубому порушенні правил рибальства, а саме: рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, правильно кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП; провину ОСОБА_1 у вчиненні даного адміністративного правопорушення вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

У відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення та опису знарядь незаконного добування природних ресурсів у ОСОБА_1 було виявлено та вилучено: 1) човен металевий «Амур-М» ЯКИ 0225, що переданий на зберігання ОСОБА_1 ; 2) двигун YAMAHA-70, що переданий на зберігання ОСОБА_1 ; 3) сітка ставна ліскова кількістю 10 штук, що передані на зберігання до Державної екологічної інспекції; 4) водні біоресурси у виді риби: плітка у кількості 151 шт., чехонь у кількості 17 шт., сом у кількості 1 шт., карась сріблястий у кількості 2 шт., судак у кількості 48 шт., плоскирка у кількості 118 шт., що передані на зберігання ФОП ОСОБА_2 . Незаконне знаряддя лову, виявлене та вилучене у ОСОБА_1 у виді сітки ставної ліскової кількістю 10 шт. та незаконно добуті водні біоресурси у виді риби, суд відповідно до ч. 1 ст. 29 та ч. 4 ст. 85 КУпАП вважає необхідним конфіскувати у власність держави.

З урахуванням того, що відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, суд вважає, що стягнення ОСОБА_1 слід призначити у виді штрафу в межах санкції, передбаченої ч. 4 ст. 85 КУпАП, з конфіскацією незаконного знаряддя лову та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, стягується на користь держави судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Внаслідок цього з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536,80 грн.

На підставі ч. 4 ст. 85 КУпАП, керуючись ст.ст. 23,33, 40-1,268,283,284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 340 (триста сорок) гривень 00 копійок, з конфіскацією незаконного знаряддя лову та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 (вісімдесят) копійок.

Незаконне знаряддя лову, а саме сітки з ліски (L 87 м, Н 7 м, А 40 мм) в кількості 10 штук, та незаконно добуті водні біоресурси у виді риби (плітка у кількості 151 шт., чехонь у кількості 17 шт., сом у кількості 1 шт., карась сріблястий у кількості 2 шт., судак у кількості 48 шт., плоскирка у кількості 118 шт.), що були вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягають конфіскації в дохід держави.

Вилучені речі у виді човна металевого «Амур-М» ЯКИ 0225, двигуна YAMAHA-70 повернути власнику за належністю.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя О.В. Рукас