Провадження № 3/686/8107/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Відділенням поліції № 1 Хмельницького районного управління поліції в Хмельницькій області направлено до суду для розгляду матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №965853 від 19.09.2023 року ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він «15.09.2023 року близько 19 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в дворі біля будинку 28/3 а, в м. Хмельницькому погрожував фізичною розправою, виражався нецензурною лайкою відносно гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян».

На адресу суду ОСОБА_1 надіслав заяву, у якій просив направити справу на доопрацювання, оскільки не вчиняв стосовно ОСОБА_2 ніяких хуліганських дій, вона є його колишньою дружиною й суперечки між ними відбуваються на сімейному ґрунті, оскільки вона бажає перешкодити його спілкуванню із дитиною.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що справа підлягає поверненню до ВП № 1 Хмельницького районного управління поліції в Хмельницькій області, оскільки складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС України № 1376 від06.11.2015 р. (п. 9).

Положення ч. 2 ст. 7 КУпАП визначають, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12), об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння висновується з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Крім того, як випливає з п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Фактичні обставини даної справи, встановлені судом на підставі відомостей, зафіксованих у доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, письмових документах, свідчать, що матеріалами справи не доведено факт здійснення саме хуліганських дій у формі висловлювання нецензурною лайкою та погроз в громадському місці.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що вказаний конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих неприязних сімейних стосунків. Дані обставити також підтверджені документами, долученими до протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами ст. 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного їх складення повернути для належного оформлення (доопрацювання).

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд самостійно не може визначати на свій лад суть та межі правопорушення, яке ставиться у вину особі, а також збирати докази по справі.

Наведені вище порушення закону є істотними і не можуть бути усунуті в суді.

Таким чином, суд приходить до висновку, що слід повернути матеріали справи на доопрацювання, в ході якого слід правильно кваліфікувати дії ОСОБА_1 .

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст.7, 245, 256, 252, 280, 251, 252, 278, 173, ч.1 ст. 9, КУпАП,

постановив:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до ВП № 1 Хмельницького районного управління поліції в Хмельницькій області, для доопрацювання (належного оформлення).

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В.Хараджа