П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.09.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Олександр Шовкопляс розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП:дані відсутні.

за ч. 1 ст. 130 КУпАП

У С Т А Н О В И В:

19 серпня 2023 року о 10 годині 05 хвилин, водій ОСОБА_1 в м. Узин по вул. Ярослава Мудрого, 3, керував транспортним засобом «ВАЗ21011», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння . Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився в установленому законом порядку на місці зупинки за допомогою приладу ALCOTEST 6810. Результат огляду позитивний, становить 0,49% проміле, чим порушив вимоги п.2.9а Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч.1 ст.130КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи не надавав, про причину неявки суд не повідомив.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. З огляду на вказані положення рішення Європейського суду з прав людини та положень чинного законодавства, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до вимог Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності можливість своєчасно дізнатись про хід судового розгляду. Таким чином, відсутність ОСОБА_1 під час розгляду справи в суді зумовлена саме його пасивною поведінкою, небажанням брати участь в судовому засіданні та розцінюється судом як дії, спрямовані на ухилення від передбаченої законом відповідальності.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу, за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, відео запис з місця події, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Виконання цих завдань неможливе без чіткого визначення предмета доказування у даній справі, а також (у межах ст. 251 КпАП) відповідних засобів доказування.

Відповідно до ст.ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, який фіксує факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД N017441 від 19 серпня 2023 року, 19 серпня 2023 року о 10 годині 05 хвилин, водій ОСОБА_1 в м. Узин по вул. Ярослава Мудрого, 3, керував транспортним засобом «ВАЗ21011», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння.

Так, в порушення п. 3 розділу І Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 09.11.2015, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені ознаки алкогольного сп`яніння, виявлені працівниками поліції у ОСОБА_1 в момент його зупинки 19.08.2023, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про безпідставність пред`явлення інспектором патрульної поліції вимоги щодо доцільності проходження ОСОБА_1 огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння.

На відеозапису не міститься доказів того, чому працівники поліції його зупинили, немає озвученої причини зупинки.

Свобода пересування є конституційним правом кожної людини, котра законно перебуває на території України (ст. 33 Конституції України), тому зупинка автомобіля повинна відбуватись на підставах та в порядку, передбачених Законом України «Про національну поліцію» та ПДР.

Вичерпний перелік підстав зупинення транспортного засобу вказаний в ч. 1 ст. 35 Закону України «Про національну поліцію»:

1) в разі порушення водієм Правил дорожнього руху;

2) в разі очевидних ознак технічної несправності транспортного засобу (відсутність

бокових дзеркал, бампера, бите лицеве скло тощо);

3) наявність інформації про причетність водія або пасажирів автомобіля до вчинення ДТП,

злочину чи адміністративного правопорушення, або якщо транспортний засіб пребуває у

розшуку;

4) необхідність опитування водія чи пасажирів про обставини вчинення ДТП, злочину,

адміністративного правопорушення, свідками якого вони є або могли бути;

5) залучення водія транспортного засобу до надання допомоги іншим учасникам ДТП або

поліцейським, або як свідка під час оформлення протоколів про адміністративні

правопорушення чи матеріалів ДТП;

6) якщо уповноважений орган державної влади прийняв рішення про обмеження чи

заборону руху;

7) якщо спосіб закріплення вантажу на транспортному засобі створює небезпеку для інших

учасників дорожнього руху;

8) порушення порядку визначення і використання на транспортному засобі спеціальних

світлових або звукових сигнальних пристроїв (автомобільна сирена тощо).

Наведений вище перелік підстав зупинки транспортного засобу є вичерпним. Інші підстави є незаконними.

Тобто, під час зупинки транспортного засобу поліцейський зобов`язаний поінформувати водія про конкретну причину зупинення ним транспортного засобу з детальним описом підстави зупинки (ч. 2 ст. 35 Закону України «Про національну поліцію»). Безпідставна зупинка автомобіля є незаконною.

З огляду на те, що підстав для зупинки транспортного засобу поліцейським не зазначено, то саме зупинку транспортного засобу та наступні дії інспектора поліції не відповідають вимогам ст. 35 Закону України «Про національну поліцію».

Так, порядок огляду на стан алкогольного сп`яніння визначений ст. 266 КУпАП та постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 року за № 1103, якою затверджено Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду.

Згідно ч.2 ст.266КУпАП огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`ягніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно ч.3ст.266КУпАП у разі не згоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі не згоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.

Аналіз зазначеної норми права приводить до висновку, що в разі незгоди особи на проведення огляду на стан сп`яніння на місці зупинки або незгода з результатами огляду, поліцейський зобов`язаний роз`яснити особі її право на проходження огляду в найближчому закладі охорони здоров`я, при цьому все це має бути зафіксовано на відео, а в разі неможливості цього зробити, залучити двох свідків.

З долученого працівниками поліції до протоколу відеозапису вбачаться, що відео не містить відомостей що поліцейським було отримано згоду від ОСОБА_1 із результатом огляду та його відмова від подальшого проходження огляду в найближчому закладі охорони здоров`я.

За таких обставин огляд на стан алкогольного сп`яніння водія ОСОБА_1 проведений працівниками поліції з істотним порушенням вимог ст. 266 КУпАП.

Відповідно до ч. 5 ст. 226 КУпАП огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно ч.1ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130КУпАП не є належно доведеним відповідними доказами в справі, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, п. 1 ст. 247, ст. ст. 251, 280, 283, 284 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СуддяОлександр ШОВКОПЛЯС