П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Хамник М.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: студент, раніше не притягався до адміністративної відповідальності, -

за адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

02.05.2023 о 01год. 50хв. в м.Ужгород, пр.Свободи, 1, гр. ОСОБА_1 справляв свої природні потреби в громадському місці внаслідок чого порушував громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, в тому числі шляхом надіслання SMS-повідомлення на номер телефону вказаний ним у заявці на отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення. Клопотання про відкладення розгляду справи не подав.

Згідно з ч.2 05.html?pravo=1#983752" title="Кодекс України про адміністративні правопорушення; нормативно-правовий акт № 8073-X від 07.12.1984">ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП розглядається протягом доби.

З огляду на те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП, що визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 за ознаками ст.173 КУпАП кваліфіковані правильно.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР №176617 від 02.05.2023, копією протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №099867 від 02.02.2023, копією постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАБ №581013 від 02.05.2023, рапортом поліцейського, відеодиском.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

У Кодексі України про адміністративні правопорушення не закріплено визначення малозначного правопорушення та немає вказівок на його ознаки, однак у кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визначення діяння малозначним. Категорія (поняття) "малозначність" означає, що вчинене правопорушення не становить великої суспільної шкідливості й не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам, або безпосередньо громадянам.

На підставі вищевикладеного, враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дані про особу порушника, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності передбаченої ст.173 КУпАП за малозначністю, оскільки діяння вчинене ним, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, однак внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії правопорушника суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам.

Враховуючи наведене, вважаю, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності передбаченої ст.173 КУпАП за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження, а провадження у справі закрити.

Враховуючи положення ст.40-1 КУпАП, згідно якої судовий збір стягується з особи лише при накладенні адміністративного стягнення, суд приходить до висновку, що судовий збір з особи, яка звільнена від адміністративної відповідальності, не стягується.

Керуючись ст. ст.22, ст.172-15,283,284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а провадження по справі - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник