Дата документу 31.10.2023Справа № 554/7783/23
Провадження № 3/554/2754/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«31» жовтня 2023 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого - судді Сметаніної А.В.,

за участі секретаря Злобинець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава в режимі відео конференції адміністративний матеріал, який надійшов з УПП в Полтавській області ДПП у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук, громадянина України, працюючого фізичною особою-підприємцем, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий,

- за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №376411 від 22.08.2023 року, 22 серпня 2023 року о 14 годині 00 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні Головного управління державної податкової служби в м. Полтава, розташованого по вул. Європейська, 4, почав вчиняти сварку, висловлюватися нецензурною лайкою, погрожував застосувати фізичну силу на адресу громадян ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушував громадський порядок, принижував честь та гідність громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у скоєному адміністративному правопорушенні не визнав, суду пояснив, що 22 серпня 2023 року, біля 11.00 годин він прибув до ГУДПС в Полтавській області, оскільки хотів потрапити на прийом до керівника зі скаргою. Він звернувся до охорони з проханням повідомити керівництво про його намір потрапити на особистий прийом. Через півгодини він повторно звернувся до охорони з таким самим проханням. Охоронець комусь зателефонував і через 30 хвилин до нього спустилася секретар керівника. Остання запитала, з якою метою він хоче зустрітися з керівником, він їй все пояснив і секретар пішла. Потім розпочався обід, а він продовжував чекати. Після обіду він знову запитав у охорони скільки йому ще необхідно чекати. Охоронець відповів, що ще потрібно чекати. Він повідомив, що приїхав з м. Кременчука. На той момент він знаходився в податковій вже близько трьох годин. Надалі один з охоронців почав його знімати на камеру телефону, він попросив не знімати його, інакше він викличе поліцію. Однак його продовжили знімати. Врешті, він викликав поліцію, тому що хотів написати заяву на керівника податкової. Коли приїхала поліція, охоронці їм повідомили, що ніхто його не знімав, а поліцейські дорікали, що його виклик «хибний». На його думку, керівник податкової, наказала охоронцям його обмовити, а тому на нього склали протокол за дрібне хуліганство. Ніяких дій, які порушують громадський порядок та спокій громадян він не вчиняв, нецензурною лайкою не висловлювався, не погрожував застосувати фізичну силу та не принижував честь та гідність нікого із співробітників податкової.

Допитаний в судовому засідання ОСОБА_2 , який, згідно протоколу, залучений в якості потерпілого, суду пояснив, що займає посаду охоронця ДСО, в той день чергував в приміщенні ГУДПС в м. Полтава. 22 серпня 2023 року ОСОБА_1 прийшов до ГУДПС в м. Полтава, сказав, що хоче потрапити на прийом до керівництва установи. Він йому повідомив, що під час дії воєнного стану прийом не ведеться, в приміщенні є скринька, куди можна покласти скаргу чи заяву або направити все поштою. Але ОСОБА_1 наполягав на особистому прийомі. Тоді він доповів секретарю керівника про відвідувача. Поки вони чекали, ОСОБА_1 почав висловлюватись нецензурною лайкою, казав, що він все рівно потрапить до керівника, погрожував зламати турнікет, казав, що все тут зламає, але потрапить на прийом, хапав його за рукав. Протягом всього часу скільки ОСОБА_1 перебував у приміщенні, він висловлювався нецензурною лайкою. Потім до нього спустилась ОСОБА_4 , яка відповідає за зв`язки з громадськістю, пояснила ОСОБА_1 , що він може написати скаргу в паперовому вигляді та направити її поштою на офіційну адресу ГУДПС. Але він і на її адресу висловлювався нецензурною лайкою, ображав. Потім ОСОБА_1 сам викликав поліцію. І лише поліція змусила його вести себе належним чином. З приводу зйомки правопорушника на телефон, повідомив, що ніхто цього не робив, ОСОБА_1 ніхто не знімав.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , суду пояснив, що він працює головним державним інспектором ГУДПС в Полтавській області. 22 серпня 2023 року, перебуваючи на робочому місці та виконуючи свої службової обов`язки, почув нецензурну лайку від одного з відвідувачів. Він зробив останньому зауваження, але відвідувач не це не відреагував, продовжував нецензурно висловлюватися, голосно кричав, поводив себе агресивно, вимагав, щоб до нього привели керівника, кричав, що всіх звільнить. Зазначив, що особисто йому ОСОБА_1 не погрожував і не чув, щоб ОСОБА_1 погрожував іншим співробітникам застосувати фізичну силу.

Свідок ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, від неї до суду надійшла заява, відповідно до якої остання не може з?явитись в судове засідання через перебування на лікарняному. Правопорушник ОСОБА_1 в судовому засіданні відмовився від допиту вказаного свідка.

Суд, вислухавши пояснення правопорушника, показання потерпілого ОСОБА_2 , свідка ОСОБА_3 , дослідивши зібрані по справі докази, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків:

Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

З вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 251 КупАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №376411 від 22.08.2023 року надано письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 , свідка ОСОБА_3 , а також DVD-R диск з відеозаписом подій.

За клопотанням ОСОБА_1 судом було також витребувано відеозапис події з камери спостереження, встановленої в приміщенні ГУ ДПС в Полтавській області.

Надавши оцінку зібраним по справі доказам, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян (дрібне хуліганство).

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об?єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об?єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов?язковою ознакою об?єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов?язковою ознакою об?єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

В судовому засіданні було досліджено відеозапис події з камери спостереження, встановленої в приміщенні ГУ ДПС в Полтавській області, який хоча не відтворює звукозапису, проте, з нього вбачається, що, 22.08.2023 року, приблизно об 11.30 годин, ОСОБА_1 прибув до приміщення ГУ ДПС в Полтавській області. Протягом всього часу перебування в приміщення ГУ ДПС в Полтавській області, а саме до 14.22 годин, тобто до прибуття працівників поліції, за викликом самого ОСОБА_1 , відеозапис не містить доказів того, що ОСОБА_1 вів себе агресивно, махав руками, хапав за рукав охоронця, кидався на турнікет, намагався прорватись через нього.

Тому в цій частині спростовуються покази потерпілого ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_3 щодо агресивної поведінки ОСОБА_1 .

Не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи дії ОСОБА_1 в частині погрози застосування фізичної сили ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Допитаний свідок ОСОБА_3 пояснив, що особисто йому ОСОБА_1 не погрожував, а покази ОСОБА_2 щодо хапання його за рукав, що було розцінено ним як погрозу застосування фізичної сили, спростовані відеозаписом події з камери спостереження, встановленої в приміщенні ГУ ДПС в Полтавській області.

В ході розгляду справи не підтвердились і викладені в протоколі обставини щодо дій ОСОБА_1 направлені на приниження честі та гідності громадян.

Інших належних та достатніх доказів, на підтвердження показів допитаних осіб в частині висловлювання ОСОБА_1 нецензурної лайки, матеріали справи не містять.

Суд наголошує, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у вказаної особи хуліганського мотиву, оскільки хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та спокій громадян, і здебільшого позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов?язаного з неповагою до особи, людської честі та гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

Суд вважає, що ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні ДПС, дійсно міг допустити голосні розмови чи розмови на підвищених тонах, висловлювати обурення чи погрози щодо звільнення всіх працівників податкової служби або допустити інші образливі висловлювання в бік співробітників ГУ ДПС в Полтавській області, однак така його поведінка розцінюється судом як реакція на незгоду з діями працівників податкової, які своїми діями змусили відвідувача майже 3 години чекати в приміщенні ДПС, що не свідчить про спрямованість дій ОСОБА_1 на порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, в ході судового розгляду справи не знайшло свого підтвердження, що дії ОСОБА_1 були обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок і спокій громадян.

Доданий до протоколу відеозапис з бодікамер працівників поліції зафіксував дії ОСОБА_1 після приїзду працівників поліції до приміщення ГУ ДПС в Полтавській області, тобто вже о 14.22 годині, а отже не є належним доказом на підтвердження фактичних обставин, викладених саме в протоколі про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, на вказаному відеозаписі зафіксовано факт розмови працівника поліції з одним із співробітників податкової. На питання працівника поліції, хто знімав ОСОБА_1 на телефон і чи зафіксовано там його хуліганські дії,останній повідомляє, що нічого такого не зафіксовано.

Таким чином, під час судового розгляду не здобуто належних, достатніх та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 22 серпня 2023 року о 14 годині 00 хвилин, перебуваючи в приміщенні Головного управління державної податкової служби в Полтавській області, розташованого по вул. Європейська, 4, порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, а тому суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України.

Згідно положень ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України, а також Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Спираючись на положення ч.1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року), «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 р. заява №926/08), суд доходить висновку, що направлений до суду матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, оскільки такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій щодо фактів. При цьому суд не має права самостійно відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом), а також не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Отже, враховуючи викладене вище, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому вважає за необхідне провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір, в порядку ст.40-1 КУпАП, стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 1, 7, 9, 10, 173, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Октябрського районного

суду м. Полтави: А.В.Сметаніна