Справа № 712/9585/23
Провадження № 3/712/2917/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., розглянувши адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , непрацюючого, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 374004 від 01.09.2023: ОСОБА_1 01.09.2023 близько 08:38 год. перебуваючи в м. Черкаси, по вул. Сумгаїтська, 3, не реагував на зауваження поліцейського про висловлювання нецензурною лайкою, в подальшому в бік працівника поліції почав висловлюватись нецензурною лайкою, чим ображав людську гідність та громадську мораль, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що не порушував громадський порядок . Перебуваючи у власному автомобілі лише один раз вимовив нецензурне слово. Вважає, що між ним та працівником поліції виникло певні непорозуміння, нецензурної лайки від нього на адресу працівника поліції не лунало.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Виходячи з аналізу ст.173 КпАП України, об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті, в тому числі, забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, є місце його скоєння: громадське місце.

Нормами КпАП України не передбачено визначення поняття «громадське місце».

Статтею 1 ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» передбачено, що громадське місце це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Опосередковано поняття громадського місця визначено у статті 178 Кодексу про адміністративне правопорушення це вулиці, закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту, включно з транспортом міжнародного сполучення.

Стаття 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту населення від впливу шуму» до захищених місць зараховує: 1) житлові будинки і прибудинкові території; 2) лікувальні, санаторно-курортні заклади, будинки-інтернати, заклади освіти, культури; 3) готелі й гуртожитки; 4) розташовані в межах населених пунктів заклади громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу; 5) інші будівлі й споруди, у яких постійно чи тимчасово перебувають люди; 6) парки, сквери, зони відпочинку, розташовані на території мікрорайонів, і групи житлових будинків.

Перелік громадських місць наводиться також в п.20 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, зокрема, до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Інакше кажучи, одним з елементів суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відео, яке було досліджено в судовому засіданні, не містить доказів про те, що з боку ОСОБА_1 на адресу працівників поліції лунали непристойні вирази та нецензурна лайка.

В даному випадку, під час спілкування з поліцейським на місці зупинки автомобіля, ОСОБА_1 , перебував у салоні свого автомобіля, який не вважається громадським транспортом та місцем.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення його до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Суд критично ставиться до рапорту працівника поліції, який доданий до протоколу, оскільки він не може бути визнаний доказом підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення. Рапорт є внутрішнім документом та не може слугувати доказом по справі, оскільки механізм складання рапорту не врегульований законодавцем, складається у вільній формі, тому не відображає всіх необхідних відомостей для судового провадження, та в ньому наявність джерела отримання інформації, зі слів інших осіб, у зв`язку із чим, не може бути доказом у розумінні ст.251 КУпАП.

Отже, суду не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві.

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 173-2,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1ч. 1 ст. 247 КУпАПу зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.І.Кончина