Провадження №: 3/752/5177/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2023 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання та реєстрації - АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер - НОМЕР_1
за участі ОСОБА_1 , захисника Резнік К.О,.

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП ОСОБА_1 згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 451461 від 23.05.2023, за змістом якого остання ухилилась від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків відносно свого малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - " 21.05.2023 о 19:10 залишила у небезпеці при неадекватній поведінці матері" (дослівно з протоколу).

До вказаного протоколу приєднано копію рапорта оперативного чергового від 21.05.2023, копію письмових пояснень ОСОБА_1 від 23.05.2023, копія паспорту ОСОБА_1 , копію свідоцтва про шлюб, копію свідоцтва про народження ОСОБА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 надала усні пояснення та заперечила неналежне виконання нею батьківських обов`язків, вказала, що 21.05.2023 у неї трапився нервовий зрив у зв`язку з конфліктом з чоловіком, які виникають досить часто через те, що чоловік погано до неї ставиться, не допомагає матеріально, принижує, погрожує. 21.05.2023 ОСОБА_1 відчула, що не може себе контролювати і погано почуває через сварку і хвилювання, а тому зателефонувала матері, щоб вона забрала сина та побула з малюком, а також викликала швидку, адже ОСОБА_1 потребувала заспокійливого, було вкрай знервована, усвідомлювала, що потребує допомоги. Їі матір проживає неподалік у сусідньому будинку, досить швидко прийшла до неї та забрала малюка, викликала швидку. Лікарі швидкою викликали працівників поліції. Під час її нервового зриву та істерики її маті постійно перебувала з ОСОБА_2 , тримала його на руках, опікувалася. Вона ( ОСОБА_1 ) свою дитину у небезпеці не залишала, так як під час нервового нападу він був з бабусею. Доглядає за дитиною добре, все ще годує грудним молоком, решулрно і за графіком відвібуж педіатра.

Захисник ОСОБА_1 - Резнік К.О. надала письмові пояснення та клопотала про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши докази, зібрані матеріали, заслухавши пояснення, суд (суддя) зазначає наступне.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Частиною 1 ст. 184 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. Такі дії тягнуть за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, за що передбачено покарання у виді попередження або штрафу, який покладається на батьків або осіб, які їх замінюють, в розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини. Забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

З правового аналізу норм ст. 150 СК України та решти його статей слідує, що батьки несуть рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того чи проживають вони сумісно чи ні.

У протоколі від 21.05.2023 вказується, що ОСОБА_1 залишила у небезпеці при неадекватній поведінці свого малолітнього сина, однак у ході розгляду справи в судовому засіданні факти залишення матір`ю дитини у небезпеці та невиконання нею батьківських обов`язків не знайшли свого підтвердження.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Таким чином, заслухавши пояснення, уважно дослідивши наявні матеріали, співставивши наявні письмові пояснення з даними протоколу про адміністративне правопорушення, керуючись завданнями КУпАП за ст. 1, засадами забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення за ст. 7, визначення адміністративного правопорушення (проступку) за ч. 1 ст. 9, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення за ст. 247 цього Кодексу, суд (суддя) не вбачає події та складу адміністративного правопорушення в обставинах, викладених у протоколі від 23.05.2023, адже у ході розгляду справи в судовому засіданні факти неналежного виконання ОСОБА_1 як матір`ю батьківських обов`язків не знайшли свого підтвердження.

Тобто, наявні матеріали, так само як і зміст протоколу про адміністративне правопорушення не дозволяють достовірно встановити факт неналежного виконання ОСОБА_1 як матір`ю батьківських обов`язків або ж ухилення від них.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 184, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко