ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ Справа № 292/272/23
Номер провадження 3/292/250/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2023 року смт Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з сектору поліцейської діяльності № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючої по

АДРЕСА_1 , громадянки України,

з середньою спеціальною освітою, одруженої, особи з інвалідністю -

третьої групи, працюючої молодшою медсестрою в КНП "Пулинська ЦРЛ",

не судимої,

про притягнення до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВС Т А Н О В И В :

До Червоноармійського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 793106 від 27.02.2023 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У вказаному протоколі зазначено, що 27 лютого 2023 року о 13-й годині, ОСОБА_1 , перебуваючи по вул. Незалежності, 97 в смт Пулини Житомирського району Житомирської області, висловлювалася на адресу ОСОБА_2 непристойні слова, оббризкала водою, чим своїми діями порушила громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї провини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не визнала та пояснила, що 27 лютого 2023 року, близько 13 -ї години вона перебувала на подвір`ї власного житлового будинку , за адресою: АДРЕСА_2 , де між нею та її сусідкою ОСОБА_2 на грунті довготривалих неприязних відносин виникла суперечка, під час якої вони ображали один одного. Все це відбувалося без присутності будь-яких сторонніх осіб , тому на її думку, громадський порядок порушено не було.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

У протоколі про адміністративне правопорушення міститься чітка вказівка на статтю 173 КУпАП, за якою ОСОБА_1 підлягає адміністративній відповідальності.

Відповідно до положень статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Однак, в порушення положень ст.ст. 251, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення містить невірну кваліфікацію дій ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, з огляду на наступне.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення від 22.09.2005 pоку, №2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що під час зазначеної у протоколі про адмінправопорушення події, де у неї виникла суперечка з ОСОБА_2 , вона знаходилася на території належного їй домоволодіння, інших сторонніх осіб, окрім неї та ОСОБА_2 в цей час та місці не було.

З наведеного слідує, що місце перебування ОСОБА_1 не є громадським місцем, де діє система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що свідчить про відсутність обов`язкової ознаки об`єктивної сторони цього правопорушення - місця його скоєння, а саме - громадського місця.

Пункт 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України" Про судову практику у справах про хуліганство від 22.12.2006", №10 орієнтує суди на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т.ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КУпАП). Суддям слід забезпечувати розгляд справ про дрібне хуліганство в присутності особи, яка його вчинила.

Однак, у зазначеному вище протоколі про адміністративне правопорушення в порушення вимог вище вказаної статті КУпАП та роз`ясень, що містить Постанова Пленуму ВСУ від 22.12.2006" , №10, не зазначено які наслідки дрібного хуліганства, вчиненого ОСОБА_1 , в повній мірі не сформульовано об`єктивну та суб`єктивну сторону даного адміністративного правопорушення (формальний склад).

Недоведеним є факт неповаги ОСОБА_1 до суспільства, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, в діях ОСОБА_1 відсутній мотив, тобто, умисний прояв явної неповаги до оточуючих, що свідчить таким чином про відсутність головного моменту, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана, відсутність ознак, що характеризують суб`єктивну сторону дрібного хуліганства.

Із вище викладеного слідує, що дії ОСОБА_1 не охоплюються змістом ст.173 КУпАП, оскільки, відсутні в сукупності умови, за яких настає відповідальність за даною статтею. Притягнення до адміністративної відповідальності за аналогією закону не допускається.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом (ст.245 КУпАП).

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Згідно зі статтею 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених статтею 247 КУпАП виноситься постанова про закриття справи.

Виходячи з принципів рівності усіх учасників процесу, забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, які закріплені в статті 129 Конституції України, практики Європейського суду з прав людини, а також завдань безпосереднього дослідження судом доказів у їх сукупності, встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку, що переконливі, беззаперечні та достатні докази на підтвердження вчинення поза розумним сумнівом ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247, 251, 256, 278 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Червоноармійський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О. В. Гуц