Справа № 567/1210/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2023 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Василевич О.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Відділення поліції № 3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , громадянки України, паспорт НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ,

за ч.1 ст.173 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №938237 від 27.06.2023 року ОСОБА_1 ставиться у провину вчинення дрібного хуліганства при наступних обставинах 20.06.2023 року о 20 год. 50 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство, а саме виражалася нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , обізвала останню образливими словами : нікчемою та юною наркоманкою, чим порушила громадську гідність та людську мораль.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину у вчиненні правопорушення не визнала, заперечила обставини, викладені у складеному відносно неї протоколі. Пояснила, що у день та час, вказаний у протоколі вона знаходилась по місцю свого проживання на території прилеглій до житлового будинку за адресою : АДРЕСА_1 . Вказала, що того дня між нею та її сусідкою ОСОБА_2 з приводу спору щодо розмежування суміжних земельних ділянок виникла словесна суперечка, яка була спровокована ОСОБА_2 , оскільки остання безпричинно почала знімати її на свій мобільний телефон, у відповідь на що вона зробила теж саме. Вказала, що ОСОБА_2 розмовляла з нею на підвищених тонах та кричала, у відповідь на що вона висловилася в її адресу, назвавши нікчемою та юною наркоманкою.

Зазначила, що під час суперечки вона не вживала жодних нецензурних слів, не лаялась та не висловлювала ненормативну лексику. Між нею та родиною ОСОБА_3 , які проживають по сусідству, існують неприязні відносини з приводу встановлення межі між суміжними земельними ділянками по місцю їх проживання, та останні усіляко намагаються провокувати з нею конфліктні ситуації. В той день вона розмовляла зі своїм сусідом біля входу в його квартиру, до них почала наближатись ОСОБА_4 з увімкнутою камерою на телефоні, яка сказала, що від неї пахне алкоголем, на що вона їй відповіла - «а від тебе чим - наркотиками?». При цьому ОСОБА_2 почала словесно негативно висловлюватись про її родичів, що її обурило, на що вона відповіла, що вона нікчема. Зазначила, що її поведінка того дня була зумовлена обуренням, яке було спричинене образливими словами ОСОБА_2 на її адресу та щодо її родичів, при цьому громадський порядок та спокій громадян вона жодним чином не порушувала, тому у її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Просила провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , надавши оцінку всім доказам у їх сукупності та взаємозв`язку, приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з огляду на наступне.

У відповідності до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, в якому зазначається суть правопорушення та інші дані, необхідні для розгляду справи. Тобто в такому документі фактично фіксуються беззаперечні дані про вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлення адміністративним законом сукупність суб`єктивних та об`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність складу адміністративного правопорушення визнається КУпАП обставиною, що виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зараховують: нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Поняття громадського місця наведене в ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», згідно якої громадським місцем визнається частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Вищенаведене дає підстави стверджувати, що громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі невизначеного кола осіб, тобто є територією невиробничого й нежитлового призначення, оскільки території виробничого й іншого призначення, як правило, знаходяться в приватній власності та потребують згоди до її доступу від власника. Приватна чи виробнича сфера життя є відокремленою від суспільства й не містить публічних інтересів, а отже, у вказаних сферах не виникають і відносини із охорони громадського порядку.

Тобто, обов`язковою ознакою наявності складу даного адміністративного правопорушення є дії правопорушника в громадських місцях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З письмових пояснень ОСОБА_2 від 22.06.2023 року вбачається, що вона проживає у житловому будинку за адресою : АДРЕСА_2 (тобто по сусідству із ОСОБА_1 ) та перебуваючи 20.06.2023р. близько 20:30 год. по місцю свого проживання почула як ОСОБА_1 говорила про територію їхнього подвір`я та вона вирішила прислухатись, після чого між ними виник словесний конфлікт, який вона зняла на свій мобільний телефон. В подальшому ОСОБА_1 назвала її нікчемою, зухвалим дівчиськом та юною наркоманкою.

Місцем вчинення правопорушення згідно протоколу про адміністративне правопорушення та письмових пояснень ОСОБА_1 і ОСОБА_2 вказано подвір`я житлового будинку, та вказаний житловий будинок не є громадським місцем, а тому відсутня така ознака об`єктивної сторони як громадське місце.

З дослідженого у судовому засіданні відеозапису з місця події вбачається, що між двома сусідками - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які перебували на прилеглій до їхніх житлових будинків територіях відбувалася розмова, в ході якої вони між собою сперечалися з приводу розмежування суміжної межі. Розмова відбувалася не в громадському місці, під час розмови ознак конфліктної ситуації судом встановлено не було. Свідки даної події відсутні. Нецензурних висловлювань та образливого чіпляння чи інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян судом встановлено не було.

Таким чином, з матеріалів справи та пояснень ОСОБА_1 судом встановлено, що між сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на території приватного подвір`я виникла словесна суперечка за місцем проживання останіх за адресою: АДРЕСА_2 ,що у розумінні диспозиції ст.173 КУпАП, не є громадським місцем.

В поведінці ОСОБА_1 судом не встановлено хуліганських дій чи хуліганських мотивів, та на переконання суду у день та час, вказаний у протоколі, мала місце словесна суперечка, що в свою чергу не дає підстав кваліфікувати дії ОСОБА_1 як дрібне хуліганство.

Надані на розгляд матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Частиною 3 ст.62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016р., заява №926/08), в яких серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу належного органу правосуддя.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу

Пунктом 1 ч.1 ст.247 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Будь-які інші належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення в матеріалах справи відсутні.

З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність фактичних та правових підстав для закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.283 КУпАП,-

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Повний текст постанови складено 30.08.2023 року.

Суддя Острозького районного судуВасилевич О.В.