Справа№718/963/23
Провадження№3/718/409/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2023 року м.Кіцмань

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Масюк Л.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Головного управління ДПС у Чернівецькій області щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКОПП НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянки України, за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До Кіцманського районного суду Чернівецької області 28.03.2023 року надійшли матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення: №110 від 22.03.2023 року, відповідно до змісту якого 22.03.2023 року при проведенні фактичної перевірки АЗС ФОП ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2 встановлено, що ОСОБА_1 будучи директором АЗС вчинив правопорушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: не забезпечив ведення в порядку встановленому законодавством обміну товарних запасів за місцем їх реалізації, а саме встановлено надлишок палива на суму 22535,59 грн., чим порушив п. 12 ст. 3 ЗУ від 06.07.1995 року №265/95 - ВР, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не прибув, хоча своєчасно та належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про отримання ним повістки. Причини неявки суду не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавав.

Стаття 6 Європейської конвенції про захист прав людини (далі -Конвенція) гарантує право на справедливий судовий розгляд. Вона закріплює принцип верховенства закону, на якому будується демократичне суспільство, і найважливішу роль судової системи в здійсненні правосуддя.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини невід`ємними частинами «права на суд» слід розглядати, зокрема, наступні вимоги : вимога «змагальності» процесу відповідно до статті 6 Конвенції передбачає наявність можливості бути поінформованим і коментувати зауваження або докази, представлені протилежною стороною, в ході розгляду; право на «публічне слухання», що передбачає право на усне слухання і особисту присутність сторони в цивільному судовому процесі перед судом (Екбатані проти Швеції (Ekbatani v. Sweden, 26 травня 1988 р., номер заяви 10563/83, пп. 24- 33); право на ефективну участь (T. та V. проти Сполученого Королівства,16 грудня 1999 р., номер заяв 24724/94; 24888/94, пп. 83-89).

Стаття 6 Конвенції головним чином служить для визначення того, чи були надані особі достатні можливості викласти свою позицію і оскаржити докази, які він вважав недостовірними. (Каралевічус проти Литви (Karaleviиius v. Lithuania), 6 червня 2002 р., номер заяви 53254/99).

Враховуючи, що ОСОБА_1 повідомлявся про час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань до суду не подав, суддя приходить до висновку, що йому були надані достатні можливості викласти свою позицію і оскаржити докази, а тому справу слід розглянути на підставі наявних у справі матеріалів та доказів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, додані до нього матеріали, суд прийшов до висновку, вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення №110 від 22.03.2023 року; актом (довідкою) перевірки порядку здійснення розрахункових операцій від 22.03.2023 року, що підтверджує те, що ОСОБА_1 порушив порядок проведення розрахунків.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях останньої наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.

При накладенні адміністративного стягнення на правопорушника судом враховано характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов висновку, що з метою виховання правопорушницю та запобігання вчинення нею нових правопорушень в майбутньому, необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення, в межах ст. 155-1 КУпАП, у виді накладення штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись, ст. ст. 22, 33, 34, 155-1 ч. 1, 284, 294 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП і призначити йому адміністративне стягнення в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривня в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 536,80 гривень судового збору в дохід держави.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд.

Суддя Кіцманського

районного суду: Масюк Л.О.