Справа № 643/3178/22
Провадження № 3/643/107/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2023 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Харкова, громадянку України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 236113 від 19.11.2022, ОСОБА_1 19.11.2022 за адресою: м. Харків, пр-т Тракторобудівників, 160-в, всупереч вимог ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» здійснила роздрібну торгівлю коньячними виробами без ліцензії.

Вказані дії кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ч. 1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні зазначила, що з протоколом не згодна, вину не визнає, правопорушення не вчиняла, оскільки не працює у закладі за вказаною вище адресою та зайшла у гості до подруги. Подруга вийшла до вбиральні та попросила її подивитись за речами та прилавком. Один з двох осіб, що перебували у кафе, вийшов, після цього до кафе одразу увійшли працівники поліції. Вона нікому спиртні вироби не продавала.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

На необхідності застосування принципу презумпції невинуватості в справах про адміністративні правопорушення наголосив Верховний Суд в п. 39 Постанови від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, зазначивши, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Європейський суд з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 року у справі «Михайлова проти України» зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду.

Правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП, виходячи з критеріїв Енгеля (Engel and Others v. the Netherlands, рішення 8 червня 1976 року, заяви №№ 5100/71; 5101/71; 5102/71; 5354/72; 5370/72), відноситься до «кримінальних» у розумінні ЄСПЛ, оскільки санкція вказаної статті передбачає стягнення у виді штрафу в розмірі від 3400,00 грн. до 10200,00 грн. з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Вирішуючи питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, суд керується таким.

Частиною першою ст. 156 КУпАП передбачено відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Таким чином, особу може бути притягнуто до відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 156 КУпАП, виключно в разі торгівлі нею відповідними виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення пред`явлено обвинувачення (у автономному значенні цього терміну, оскільки ЄСПЛ неодноразово вказував на кримінально-правовий характер адміністративних правопорушень) у роздрібній торгівлі алкогольними напоями без ліцензії.

Вказані дії, а саме роздрібна торгівля алкогольними напоями без ліцензії, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, за якою відповідальність настає виключно за торгівлю відповідними виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Даних щодо торгівлі ОСОБА_1 алкогольними напоями без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку, відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 156 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали справи не містять.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається судом у межах фактичних обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 мала правомірні очікування розраховувати, що під час розгляду справи судом, останній буде вирішувати виключно питання щодо наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, зазначеного в протоколі про адміністративне правопорушення (ч. 1 ст. 156 КУпАП), та виключно в межах доказування тих фактичних даних, які зазначені у вказаному протоколі.

Норми КУпАП не наділяють суд правом за власною ініціативою вирішувати питання щодо перекваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за іншими статтями КУпАП.

Ураховуючи наведене, у суду відсутні підстави за власною ініціативою вирішувати питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу іншого адміністративного правопорушення, ніж те, за яке вона притягається до відповідальності згідно протоколу про адміністративне правопорушення (ч. 1 ст. 156 КУпАП).

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене та розглядаючи справу в межах, визначених протоколом про адміністративне правопорушення, суд закриває провадження в справі про адміністративні правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 1 ст. 156, п. 1 ч. 1 ст. 247, 248-249, 279, 283-284 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Д.А. Крівцов