КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 760/16797/22
№ апеляційного провадження: 33/824/2340/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Педенко А.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.

01 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді Семенюк Т.А., розглянувши заява Терещенко Людмили Вячеславівни в інтересах ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою Терещенко Людмили Вячеславівни в інтересах ОСОБА_2 на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 130 КпАП України,-

В С ТА Н О В И В:

Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року визнано ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП України.

Піддано ОСОБА_2 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 1000 (одна тисяча) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, 14 квітня 2023 року Терещенко Л.В. в інтересах ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову та ухвалити нову, якою закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

До апеляційної скарги захисник додала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови від 29 березня 2023 року, посилаючись в обґрунтування на те, що копію оскаржуваної постанови отримано 12 квітня 2023 року, у зв`язку із чим вважає, що наявні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

При вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, суд не перевіряє доводи щодо законності, обґрунтованості та справедливості оскаржуваного рішення, оскільки така оцінка може бути дана судом тільки в результаті розгляду апеляційної скарги по суті.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доводи апелянта на обґрунтування поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Чинні норми КУпАП стосовно права на оскарження постанови судді місцевого суду у справі про адміністративні правопорушення забезпечують за аналогією з правом на доступ до суду, закріпленим у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, законну мету і не порушують саму сутність цього права.

Гарантією забезпечення захисту прав і законних інтересів учасників справ про адміністративні правопорушення виступає передбачений у частині 2 статті 294 КУпАП порядок оскарження постанови судді у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову. Місцевий суд протягом трьох днів надсилає апеляційну скаргу разом із справою у відповідний апеляційний суд.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження постанови судді у справі про адміністративне правопорушення з дня її винесення, передбачене частиною 2 статті 294 КУпАП, надає потенційному апелянту достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції. Це правило чітко визначає як для осіб, так і для органів влади, період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

За приписами КУпАП, процесуальні дії під час провадження у справі про адміністративне правопорушення мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

За положеннями ст. 289 КУпАП апеляційний суд має право поновити строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в разі наявності поважних причин пропуску зазначеного строку з боку особи, яка оскаржує постанову суду першої інстанції.

Вирішуючи питання про поновлення строку необхідно виходити з того, що поняття поважності причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Так, причина пропуску строку звернення до апеляційного суду із апеляційною скаргою на постанову місцевого суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась зі скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, в якомузазначено, що справа буде розглядатися за викликом Солом`янського районного суду м. Києва.

Отже, ОСОБА_2 достеменно було відомо про те, що справи про притягнення його до адміністративної відповідальності буде перебувати на розгляді в суді.

Згідно матеріалів справи, судові засідання було призначено 4 рази, а саме на 12.12.2022, 06.02.2023, 06.03.2023, 29.03.2023, на адресу АДРЕСА_1 , яка вказана в протоколі, а також як адреса ОСОБА_2 і в апеляційній скарзі, судом першої інстанції було направлено рекомендовані повідомлення про виклики в судові засідання, проте вказані повідомлення повертались до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Апеляційний суд звертає увагу на те, що законодавцем встановлені скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення у суді, оскільки ст. 38 КУпАП визначений трьохмісячний строк протягом якого на особу, яка винна у вчиненні адміністративного правопорушення може бути накладено адміністративне стягнення.

Отже, враховуючи, що судом першої інстанції було вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_2 в судовому засіданні, а саме: направлено судову повістку на вказану ним поштову адресу, а також те, що ОСОБА_2 було відомо, що адміністративний матеріал відносно нього буде розглядатися в Солом`янському районному суді міста Києва, про що йому повідомлялось при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, апеляційний суд вважає, що апелянт у розумні інтервали часу мав вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження та, відповідно цікавитися результатом розгляду такої справи.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з врахуванням того, які саме дані наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження та чи підтверджуються вони відповідними доказами.

Відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення "Пономарьов проти України").

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Поновлення процесуального строку зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (справа «Пономарьов проти України»).

Будь-яких інших обставин, які б доводили поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, апелянтом у клопотанні не наведено.

З врахуванням викладеного, та за відсутності обгрунтувань поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження, апеляційний суд не знаходить підстав для поновлення строку.

Повернення апеляційної скарги не позбавляє апелянта права повторно звернутися з апеляційною скаргою на постанову суду з вмотивованим клопотанням про поновлення строку на її апеляційне оскарження, в якому конкретизувати причини, які не дозволили своєчасно оскаржити постанову суду, з чітким зазначенням точних календарних дат, вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви Терещенко Людмили Вячеславівни в інтересах ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Солом`янського районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року - відмовити.

Апеляційну скаргу Терещенко Людмили Вячеславівни в інтересах ОСОБА_2 на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 29 березня 2023 року - повернути особі, яка її подала.

Постанова набирає чинності з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Т.А. Семенюк