ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/7194/22

провадження № 3/0285/65/23

18 січня 2023 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О. О.,

за участю секретаря Клечковської М. М.,

особи, відносно якої складено протокол, ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи, яка надійшла

від Новоград-Волинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України,

яка проживає в АДРЕСА_1 ,

пенсіонерки,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу, що надійшов до суду, слідує, що ОСОБА_2 , 18.09.2021 біля 18 год., перебуваючи у громадському місці по вул. Шевченка, в м. Новоград-Волинський на зупинці центрального автовокзалу, вчинила сварку з ОСОБА_3 , під час якої виражалася в її адресу нецензурною лайкою, на зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Постановою слідчого від 08.12.2022, з посиланням на п.2 ч.1 ст.284 КПК України, закрито кримінальне провадження №0000444 за ч.1 ст.125 КК України, за заявою ОСОБА_2 про завдання їй тілесних ушкоджень 18.09.2021.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнала. Пояснила, що ОСОБА_4 була її колишньою найманою працівницею та мала любовний зв`язок із її чоловіком. Так, у зазначені у протоколі день, час та місці випадково побачила ОСОБА_4 , до якої підійшла та запитала про стосунки з її чоловіком, однак вона неочікувано сумкою нанесла їй удар в обличчя. Жодного слова негативного їй не казала у відповідь, не матюкалась, громадський порядок не порушувала.

Примак, допитана судом, пояснила, що має тривалі конфліктні стосунки зі ОСОБА_2 через її ревнощі, зокрема вона безпідставно вбачає подружню зраду свого чоловіка із нею. 18.09.2021 біля 18 год. знаходилась поблизу автовокзалу, де зустріла ОСОБА_2 , яка несподівано вчинила на неї напад, завдала удар по голові та виражалась нецензурною лайкою. Спілкування із ОСОБА_2 записала на свій мобільний телефон через функцію диктофону. Просила дослідити звукозапис у судовому засіданні.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Одним із завдань КУпАП є охорона прав і свобод громадян; ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Дрібне хуліганство за диспозицією ст.173 КУпАП трактується як: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Формою цього правопорушення, з поміж інших, є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж, у грубій розв`язній манері.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Громадське місце це будівлі, частини будівель, до яких відкритий доступ громадян або ж відкриті території, де відбуваються скупчення людей, як парки, сквери, зупинки громадського транспорту.

В судовому засіданні були досліджені матеріали справи, зокрема на підтвердження винності ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, поліцією надано:

протокол серії ВАВ131296 про адміністративне правопорушення від 26.12.2022;

протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_4 та протокол її допиту як потерпілої від 18.09.2021;

протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 21.09.2021 ОСОБА_2 та протокол її допиту як потерпілої від 16.11.2021;

витяг з ЄРДР від 19.10.2021 про реєстрацію заяви ОСОБА_2 про нанесені їй легкі тілесні ушкодження ОСОБА_4 ;

висновок судового експерта від 30.11.2021 про наявність у Сливинської легких тілесних ушкоджень;

висновок судового експерта від 30.11.2021 про відсутність у ОСОБА_4 тілесних ушкоджень;

протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 08.12.2022.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібермон проти Франції» наголошував, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, чим це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин. Обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа «Коробов проти України»), тобто таких, що не залишають місце сумнівам.

Відповідно ч.1 ст.251 КУпАП, доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

У матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того, що дії ОСОБА_2 порушили громадський порядок і спокій громадян, а надані суду докази не свідчать про те, що її дії підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, та викликають розумні сумніви, наявність яких не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення Суду у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»). Доказова база вини ОСОБА_2 «є суперечливою», що не дає правових підстав для встановлення обставин, викладених у процесуальному документі, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути достатнім доказом та не звільняє від обов`язку надання особами, уповноваженими на його складання, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини.

Доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумних сумнівом.

Наданий у судовому засіданні звукозапис агресивного спілкування невстановлених осіб не може бути використаний у якості доказу, оскільки суд позбавлений можливості перевірити його достовірність, ідентифікувати учасників, визначити час та місце події такого спілкування.

Враховуючи причини та тривалість конфлікту між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , суд дійшов висновку про існування особистих неприязних стосунків між жінками, які призвели до конфлікту, що не мітить ознак умисного порушення громадського порядку та спокою громадян і є необхідним елементом складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Всі перераховані вище обставини у своїй сукупності дають суду підстави прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_2 у зазначені в протоколі час та місці дійсно вчинила дрібне хуліганство, а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказують на відсутність доказів на підтвердження її винуватості у вчиненому адміністративному правопорушенні. Відтак, вважаю, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.9, 247 п.1, 251, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? О. О. Літвин