справа № 361/1158/23
провадження № 3/361/1082/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2023 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів працюючого в м. Києві водієм ПП,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

16.02.2023 до суду надійшли матеріали про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 102251 від 09.02.2023 ОСОБА_1 о 17-40 годині 09.02.2023 в с. Опанасів по вул. Калинова, 1, перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме запах алкоголю з ротової порожнини, не стійка хода, почервоніння обличчя, мав при собі зброю HATSAN ESCOKTAIM-GVAROT номер 70/421РТ/ НОМЕР_1 та здійснив постріл вгору, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, вчинивши дрібне хуліганство, правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що о 17-40 годині 09.02.2023 він постріл не здійснював, громадський порядок та спокій громадян не порушував.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Сусліков Ю.А. в судовому засіданні заявив клопотання про закриття даної справи за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, так як зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення дії «здійснив постріл вгору» підпадають під кваліфікацію за ст. 174 КУпАП, яка не інкримінується ОСОБА_1 . Про вчинення останнім будь-яких інших дій в протоколі не зазначено, як і не зазначено жодної особи, яка була свідком цих дій. Крім того, в протоколі не вказано жодну особу, яка потерпала б від можливого порушення громадського порядку чи спокій якої ОСОБА_1 міг би порушити. В матеріалах справи відсутні письмові пояснення будь-якої особи, яка б вказала, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян. ОСОБА_1 09.02.2023 о 17-40 годині об`єктивно не вчинив будь-яких дій, які б могли бути кваліфіковані як дрібне хуліганство.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника адвоката Суслікова Ю.А., дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

За змістом статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у вигляді порушення громадського порядку та спокою громадян та суб`єктивної сторони, зокрема мотиву явної неповаги до суспільства.

Разом з тим, формулювання обвинувачення у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні обов`язкові ознаки вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Розгляд справи щодо притягнення конкретної особи до адміністративної відповідальності здійснюється судом в межах висунутого обвинувачення і суд не має права перебирати на себе повноваження сторони обвинувачення та виходити за межі обвинувачення, встановлюючи обставини, які не були вказані в обвинуваченні та явно погіршують становище обвинуваченого.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких посадова особа у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, речовими доказами, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Із матеріалів справи про адміністративні правопорушення вбачається, що на підтвердження скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, долучені: протокол про адміністративне правопорушення серія серії ВАВ № 102251 від 09.02.2023 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП (а.с.1); письмові пояснення ОСОБА_1 від 09.02.2023 про словесну перепалку із військовослужбовцем з приводу голосно звучної музики з автомобіля (а.с.2); рапорти працівників поліції начальнику Броварського РУП ГУНП в Київській області по факту отримання повідомлення 09.02.2023 зі служби 102 про те, що зі сторони с. Калита чути постріли та результати виїзду на виклик (а.с.3,4,5,6); роздруківка фото чоловіка та рушниці (а.с.7).

Касаційний адміністративний суд, розглядаючи справу № 524/4668/17 ухвалив Постанову від 28.05.2020, в якій зазначив, що суди обґрунтовано не взяли до уваги рапорт інспектора поліції, зважаючи на те, що він є зацікавленою особою при розгляді цієї справи. Отже, рапорт працівника поліції не може слугувати допустимим джерелом доказів винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Однак інших належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених в протоколі обставин матеріали справи не містять.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (VastbergataxiAktiebolagandVulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що "…адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень".

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинності, закріпленому в ст. 62 Конституції України, оскільки доказування є правом особи, а не її юридичним обов`язком.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово наголошував на тому, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи, прирівнюється до доведеної невинуватості цієї особи.

За вказаних вище обставин, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є недоведеним, а, відповідно, коли вина особи не була доведена належними доказами, поза розумним сумнівом, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя Н. С. Сіренко