Постанова

Іменем України

08 вересня 2023 року

смт Краснопілля

Справа № 578/1409/23

провадження № 3/578/738/23

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дата і місце народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , м. Мерефа; громадянство: УКРАЇНИ; місце реєстрації: АДРЕСА_1 місце проживання: АДРЕСА_2 ; за вчинення правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

та установив:

З протоколу про адміністративне правопорушення Серія ВАД № 063621 від 22.08.2023 слідує, що гр. ОСОБА_2 10.08.2023 близько 16:00 год. зателефонувала на стільниковий телефон гр. Гучи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_3 та погрожувала фізичною розправою і образила нецензурною лайкою, чим вчинила правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення /далі також КУпАП/.

В судовому засіданні ОСОБА_2 по суті обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, пояснила, що конфлікт між нею та ОСОБА_4 виник на грунті ревнощів, подружньої зради чоловіка. ОСОБА_2 зателефонувала ОСОБА_3 і сказала, що дасть по шиї, якщо остання буде телефонувати та бігати за її чоловіком.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши протокол у справі про адміністративне правопорушення та надані докази, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення передбаченого статтею173 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до вимог стст.245,251,252,280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_2 до суду надано протокол про адміністративне правопорушення та письмові пояснення ОСОБА_5 , яка вказує, що 10.08.2023 близько 16:00 год. ОСОБА_2 вчинила з нею сварку по телефону, після чого вона викликала поліцію.

Отже, на підставі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що 10.08.2023 близько 16:00 год. між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 відбувся особистий конфлікт через мобільний зв`язок на грунті особистих неприязних відносин між ними.

Таким чином, судом встановлено, що дії ОСОБА_2 були направлені безпосередньо на вирішення особистих неприязних відносин, які у неї виникли з ОСОБА_5 . При цьому, у протоколі поліцейським не встановлено місце, де ОСОБА_2 погрожувала ОСОБА_5 фізичною розправою та образила нецензурною лайкою, тобто у розумінні диспозиції статті173 КУпАП не встановлено громадське місце. Також будь-які докази, що ОСОБА_2 порушила громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_2 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Надані на розгляд адміністративні матеріали, у тому числі і письмові пояснення ОСОБА_5 , не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Згідно статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Враховуючи зазначені обставини, суд доходить висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

З урахуванням цього, при вирішенні даної справи суд виходить з принципу презумпції невинуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з частиною другою статті 284 КУпАП, при наявності обставин, передбачених статтею 247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Вважаю за можливе до цих правовідносин застосувати положення статті 247 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Враховуючи, що справа підлягає закриттю, судовий збір, розмір якого визначений пунктом 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 40-1, 247, 283-284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

Постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за протоколом про адміністративне правопорушення Серія ВАД № 063621 від 22.08.2023 стосовно ОСОБА_1 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі пункту 1 статті 247 цього кодексу за відсутності в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення в розмірі 536,80 грн віднести на рахунок держави.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А. І. Косар