Справа № 129/3029/23
Провадження по справі № 3/129/1510/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.11.2023 року м. Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області О.В. Бондар, розглянувши матеріали, які надійшли від Гайсинського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

фельдшера Гайсинської ШМД, жителя АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності раніше не притягувався,

за ч.1 ст. 184 КУпАП, -

установив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18.07.2023 р. близько 18-00 год. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 створював перешкоди у спілкуванні зі спільною донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , своїй колишній дружині ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

Вини не визнав, в доданих до справи письмових поясненнях зазначив про те, що протокол не містить складу передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП правопорушення, обставини, зазначені в протоколі, є надуманими і не відповідають дійсності, його донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає з ним, її мати проживає окремо, 18.07.2023 р. він був на роботі, до нього зателефонувала його мати ОСОБА_5 і повідомила, що ОСОБА_6 гралася на подвірї, ОСОБА_7 прийшла до них, ОСОБА_6 відмовилася йти до неї і ОСОБА_7 розпочала з нею сварку, нецензурно висловлювалася, погрожувала побити вікна та підпалити їх будинок; з метою врегулювання цього конфлікту він приїхав до будинку його матері, побачив, що ОСОБА_3 сперечалася із сусідкою ОСОБА_8 , яка зробила їй зауваження з приводу нецензурної лайки в присутності дітей, одних перешкод для спілкування із донькою ОСОБА_3 він не створює, свої батьківські обов`язки виконує добросовісно, просить справу закрити, оскільки йому не зрозуміло з протоколу, коли і як він не виконував свої батьківські обов`язки, також незрозуміла суть поставленого йому за вину правопорушення, виклад його в протоколі не містить складу передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП правопорушення, що позбавляє ОСОБА_1 права на захист своїх інтересів.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася.

До протоколу долучена його копія, заява ОСОБА_3 від 19.07.2023 р., її письмові пояснення та письмові пояснення ОСОБА_1 .

Суддя, дослідивши письмові докази у справі, прийшла до такого висновку.

Положеннями ч.1 ст.184 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за ухиляння батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, який відповідно до ст.251 КУпАП є доказом у справі про адміністративне правопорушення, зазначаюється нормативний акт, який передбачає відповідальність за скоєнне адміністративне правопорушення.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 16.08.2023 р. не зазначено викладу всіх ознак об`єктивної та суб`єктивної сторони передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП правопорушення, не зазначено в чому саме полягало ухилення ОСОБА_1 від виконання обов`язків щодо виховання малолітньої дитини, не зазначено норми законодавства, якими ці обов`язки передбачені та вимоги якого закону чи іншого нормативного акту порушені, протокол складено 16.08.2023 р., а дата правопорушення зазначена 18.07.2023 р.

Із долученої до матеріалів справи заяви ОСОБА_3 від 19.07.2023 р. до поліції вбачається виклад обставин вчинення передбаченого ст. 173 КУпАП правопорушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості. Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У рішенні у справі «Карелін проти Росії»(«Каге1іп v. Russia»,заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенніфабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 працівником поліції до справи додані такі докази: письмові пояснення ОСОБА_3 про те, що у неї від шлюбу із ОСОБА_1 народилася донька ОСОБА_6 , 2015 р.н., дитина проживає із батьком, 18.07.2023 р. вона через хворобу меншої дтини не прийшла на зустріч із ОСОБА_6 в парку, де домовилися зустрітися о 10-00 год., прийшла зі старшою донькою вже о 18-00 год., спілкувалася із ОСОБА_6 , яка була у бабусі, коли приїхав з роботи ОСОБА_9 , то почав із нею сваритися, висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою і перешкоджав у спілкуванні з дитиною; письмові пояснення ОСОБА_1 про те, що донька відмовилася йти до мами, з приводу чого у них виник конфлікт з ОСОБА_3 , заява ОСОБА_3 від 19.07.2023 р. про те, що ОСОБА_1 виражався відносно неї та її старшої доньки нецензурною лайкою і перешкоджав у спілкуванні з дитиною.

Будь-які інші докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 передбачених ст. 184 КУпАП винних дій, матеріали справи не містять.

При цьому, суд також виходить з вимог ст. 62 Конституції України та передбаченого у ній принципу презумпції невинуватості, згідно якого обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП правопорушення, яке має утворювати його склад у сукупності з іншими обставинами, інших доказів, які би стростували твердження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, матеріали справи не містять, викладу диспозиції, суб`єктивної та об`єктивної сторони передбаченого ст. 184 КУпАП правопорушення - протокол не містить, то за таких обставин суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. 280, 283, 284 КУпАП, -

постановила:

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП через відсутність складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: