СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 3/759/8705/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Поплавська О.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Святошинського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 , за частиною третьою статті 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

16.10.2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , а саме у гімназії «Академії» малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється учнем 6-Б класу гімназії «Академії» вчинив булінг, а саме дії сексуального та фізичного характеру відносно ОСОБА_3 , учня 6-Б класу. Відповідно до ч. 3 ст. 173-4 КУпАП відповідальність за вчинення булінгу малолітнім ОСОБА_2 несе його матір.

В судовому засіданні адвокат Каращук Ю.І. заперечував щодо складеного відносно ОСОБА_1 адміністративного протоколу, надав письмове клопотання про закриття провадження у справі. Адвокат своє клопотання обгрунтовував тим, що згідно п. 3-1 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про освіту», булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу є: систематичність (повторюваність) діяння, наявність сторони - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності), дії або бездіяльність кривдника наслідком яких є заподіяння психічної та /або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно матері ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП складено за фактом разового протиправного діяння, нібито вчинено 16.10.2023 року, в той час як булінг є систематичним діянням. Протокол не містить відомостей про те, що вчинене малолітньою особою діяння по відношенню ОСОБА_3 носить систематичний характер. Тобто відсутні кваліфікуючі ознаки адміністративного правопорушення. Окрім того, 16.10.2023 року відбулося лише засідання комісії з розгляду випадків булінгу, за результатами якого було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .. Малолітній ОСОБА_4 16.10.2023 року жодних протиправних дій, які б можна було кваліфікувати як булінг не вчиняв. Також у матеріалах справи не має жодних доказів вчинення ОСОБА_5 16.10.2023 року діянь психологічного, фізичного чи сексуального насильства. Більше того, ОСОБА_2 навіть не було в школі 16.10.2023 року, адже він проходив медичний огляд у кардіолога. Отже, протокол складено відносно неіснуючої події адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 173-4 КУпАП.

Диспозиція частин першої та третьої статті 173-4 КУпАП встановлює відповідальність батьків дитини за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого. Діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Відповідно до статті 31 Цивільного Кодексу України малолітньою особою вважається особа до чотирнадцяти років, згідно із положенням статті 32 даного Кодексу неповнолітньою особою є особа віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Оскільки ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , він є малолітньою особою, то за вчинення останнім дій, передбачених частиною першою статті 173-4 КУпАП, відповідальність несуть батьки.

Згідно із статтею 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності судом їх переконливості.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Як вбачається із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, 12.10.2023 року до Святошинського УП ГУ НП в м. Києві звернувся директор гімназії «Академії» із заявою про те, що учень 6-Б класу - ОСОБА_4 , протягом тривалого часу скоює неетичні, образливі, агресивні дії щодо однокласників.

Під час відпрацювання повідомлення було встановлено, що 06.10.2023 року ОСОБА_6 , яка являється матір`ю малолітнього ОСОБА_3 , учня 6-Б класу гімназії «Академії» звернулася до адміністрації навчального закладу щодо того, що однокласник сина - ОСОБА_4 , неодноразово звертався до її сина з використанням нецензурної лексики, торкався області статевих органів та сідниць дитини. На прохання ОСОБА_7 припинити ОСОБА_8 не реагував, що в свою чергу призводило до конфліктів та бійок. 09.10.2023 року ОСОБА_6 звернулася з аналогічним повідомленням.

Крім того, громадянка ОСОБА_9 , яка являється матір?ю м/л ОСОБА_10 , навч.: гімназія «Академія» 6-Б клас, звернулася до адміністрації навчального закладу з тим, що однокласник її сина - ОСОБА_4 , постійно використовує ненормативну лексику до однокласників, у тому числі пов?язану із закликанням до статевих відносин, демонструючи при цьому непристойні жести. Крім того, у класі виникають бійки, у зв?язку з тим, що ОСОБА_8 демонстративно торкається статевих органів та сідниць деяких однокласників. Зокрема, 06.10.2023 р. її син став свідком бійки між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , оскільки на його прохання не вчиняти вищевказані дії ОСОБА_8 не реагував.

Крім того, громадянка ОСОБА_12 , яка являється матір?ю м/л ОСОБА_13 , навч.: гімназія «Академія», 6-Б клас, звернулася до адміністрації навчального закладу з тим, що однокласник її сина - ОСОБА_14 , ображає на постійній основі дітей в класі, використовуючи при цьому нецензурну лексику. Зокрема, постійно провокує сина такими вчинками як: чіпляє своїм плечем проходячи повз; цілеспрямовано підходить та видихає з рота повітря в обличчя; торкається руками частин тіла та інше. Свідками таких дій є однокласники. Остання також зазначила ситуацію, що сталася 06.10.2023 р. між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , оскільки хлопець не реагує на прохання дітей.

Крім того, громадянка ОСОБА_15 , яка являється матір?ю м/л ОСОБА_16 , навч: гімназія «Академія», 6-Б клас, звернулася до адміністрації навчального закладу щодо того, що однокласник її сина - ОСОБА_4 , принижує її сина нецензурними виразами, на постійній основі провокує бійку. Додала, що неодноразово син скаржився на те, що ОСОБА_8 тримаючи його силою дихав неприємним запахом з рота в обличчя. Разом з тим, повідомила, про те, що їй відомо, що ОСОБА_8 підкрадається до дітей ззаду та робить непристойні рухи сексуального характеру, що негативно впливає на їх психологічний (психічний) розвиток.

Класний керівник - ОСОБА_17 , звернулася до адміністрації гімназії «Академії» з тим, що, в учня 6-Б класу - Музики ОСОБА_8 , постійно виникають конфлікти з однокласниками. Причиною чого являється те, що хлопчик систематично використовує в їх сторону ненормативну лексику, намагається схопити учнів класу за статеві органи та сідниці, штрикання пальців в область сідниць, демонстрування неадекватних рухів, як імітують статевий акт, пропонує переглянути відео порнографічного характеру дітям. У зв?язку з чим, до неї неодноразово зверталися учні - ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 . На звернення класного керівника за поведінку хлопця до матері - ОСОБА_1 , остання не реагувала.

З усіма учасниками події була проведена бесіда профілактично-виховного характеру, щодо недопущення подібних випадків у майбутньому, а також роз?яснено правила поведінки учнями під час освітнього процесу та необхідність їх дотримання.

У зв?язку з вищевикладеним, згідно протоколу засідання № 3 від 16.10.2023 р., у діях м/л ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вбачаються ознаки булінгу (цькування) фізичного та сексуального характеру, по відношенню до своїх однокласників, а саме ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_13 , ОСОБА_24 , які виражаються в систематичній провокації (вчинення) бійок, демонстрування рухів, як імітують статевий акт позаду дитини, торкання статевих органів та сідниць дітей, внаслідок чого, вказаними діями могла бути заподіяна психологічна (психічна) шкода здоров?ю.

Судом досліджено матеріали справи, в тому числі: рапорт старшого інспектора Святошинського управління поліції ГУНП в м. Києві; протокол засідання ради профілактики правопорушень № 5 гімназії «Академії» від 11.10.2023 року; письмові пояснення батьків учнів 6-Б класу; характеристику на учня 6-Б класу, яка є явно негативною. При цьому, вважаю, що позитивна характеристика на ОСОБА_25 від тренера з плавання, не спростовує вище наведених висновків. В судовому засіданні письмовими матеріалами підтверджено факт вчинення психологічного цькування ОСОБА_2 .

Крім того, ураховуючи, що булінг пов`язаний з систематичністю діянь, а дані факти доведено в даній справі, перебування 16.10.2023 ОСОБА_26 на обстеженні, не є підставою для закриття провадження.

Відповідно до статті 18 Конвенції про права дитини ООН від 20.11.1989р. (далі Конвенція), яку було ратифіковано Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27.02.1991р., держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до статті 150 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Згідно частини четвертою статті 155 Сімейного кодексу України, ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Згідно з статтею 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до статтей 9-11 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За таких обставин, притягнутою до адміністративної відповідальності може бути лише особа, винною у скоєнні адміністративного правопорушення.

Правопорушення, передбачене частиною третьою статті 173-4 КУпАП передбачає собою наявність вини особи у формі умислу, оскільки у даному випадку дії ОСОБА_2 були умисними та цілеспрямованими, а батьки (мати) дитини повинні були вживати усіх можливих виховних заходів для попередження такої протиправної поведінки сина.

При визначенні міри адміністративного стягнення суд, відповідно до статті 33 КУпАП враховує характер вчинених правопорушень, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність правопорушника.

Обставин, що пом`якшують відповідальність правопорушника суд у відповідності до положень статті 34 КУпАП судом не встановлено.

При накладенні адміністративного стягнення з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушниці, її майнового стану, суд вважає що стягнення у вигляді штрафу відповідає вимогам статей 23,33 Кодексу України про адміністративні правопорушення і є необхідним та достатнім для виправлення та попередження вчинення нових правопорушень.

Також, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір.

Керуючись ст.ст. 33-35, 173-4, 283-285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 173-4 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. 00 коп. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір в розмірі 586 (п`ятсот вісімдесят шість) гривні 80 (вісімдесят) копійок.

Постанова може бути оскаржена, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: О.В. Поплавська