Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/19/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року смт. Народичі

Суддя Народицького районного суду Житомирської області Діброва О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції №1 Коростенського районного управління поліції ГУНП України в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , за частиною 5 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

29 грудня 2022 року інспектором з РПП СПД №1 ВП №1 Коростенського районного управління Головного управління національної поліції в Житомирській області лейтенантом поліції Корольчуком О.П. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №452884 за частиною 5 статті 126 КУпАП про те, що 29 грудня 2022 року о 13 год. 38 хв. по вулиці Іванюка поблизу будинка №36 в с.Мотійки Коростенського району Житомирської області ОСОБА_1 повторно протягом року керував мопедом марки Suzuki Colledo, не маючи прав на керування таким транспортним засобом.

Сиротинський в судовому засіданні не заперечував того факту, що 29 грудня 2022 року він керував мопедом після вживання алкогольних напоїв та відмовився від проходження медичного освідування на стан алкогольного сп`яніння, однак, при цьому також зазначив, що протокол за адміністративне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 126 КУпАП, поліцейськими при ньому не складався, ніяких документів він не підписував та їх копій не отримував.

Перевіряючи обґрунтованість та правомірність складання протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , суддя зважає на таке.

Відповідно до статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Поліцейським щодо ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 5 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, диспозицією якої визначена відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, та яка протягом року вже вчиняла аналогічне правопорушення.

За змістом статті 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якщо протокол про адміністративне правопорушення складається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, то особа має безумовне право ознайомитися зі змістом протоколу, а також зі своїми правами, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Зі змісту складеного щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, він був складений у присутності останнього. Проте, як вбачається із відеозаписів обставин події, працівники поліції не складали протокол у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не роз`яснювали йому суті правопорушення, яке йому інкримінується, не зазначили, на підставі яких доказів було зроблено висновок про вчинення ним правопорушення, а також не складали будь-яких інших процесуальних документів. Усі зазначені документи містять відмітку про відмову особи від підпису чи ознайомлення.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В пункті 39 Рішення ЄСПЛ «Лучанінова проти України» Суд зробив висновок, що з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушив заявник у зазначеній справі, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням, Суд вважає, що провадження, про яке йдеться (справа про адміністративне правопорушення), є кримінальним для цілей застосування Конвенції.

Згідно зі статтею 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду, суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

За таких обставин, суддя приходить до висновку, що працівниками патрульної поліції при складенні протоколу про адміністративне правопорушення були порушенні вимоги Кодексу України про адміністративні правопорушення, за яких цей протокол не можна визнати належним та допустимим доказом.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а отже, провадження у цій справі про адміністративне правопорушення слід закрити.

Керуючись статтями 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області особою, щодо якої її винесено, її законним представником, потерпілим або на неї може бути внесено подання прокурора протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Олександр ДІБРОВА