Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2476/23
Провадження № 3/376/979/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" жовтня 2023 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Коваленко О.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Цекинівка, Ямпільського району, Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , начальника ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, за п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Сквирського районного суду Київської області перебувають адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п.п. 5, 6 ч. 1 статті 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 6/23-21в від 03 серпня 2023 року, складеного головним спеціалістом відділу ОДТ Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області Брунем Володимиром Васильовичем, ОСОБА_1 у період часу, починаючи з 26.02.2021 року по 26.07.2023 року за адресою: Київська область, Білоцерківський район, м. Сквира, вул. Слобідська, 5 (будівля відділу поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області) вчинив триваюче адміністративне правопорушення, передбачене п.п. 5, 6, ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, а саме допустив порушення встановленого законодавством порядку надання допуску та доступу до державної таємниці та не вжив заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці за наступних обставин.

Так, відповідно до статей 5 та 37 Закону, «Забезпечення охорони державної таємниці відповідно до вимог режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, діяльність яких пов`язана з державною таємницею, покладається на керівників зазначених органів, підприємств, установ і організацій» і «керівники державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій зобов`язані здійснювати постійний контроль за забезпеченням охорони державної таємниці».

Згідно з вимогами п. 3 «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 (далі - Порядок), «Забезпечення охорони державної таємниці на підприємстві, в установі, організації покладається на їх керівників» та «Керівник підприємства, установи, організації зобов`язаний бути обізнаним з вимогами законодавства у сфері охорони державної таємниці, із станом справ у структурних підрозділах підприємства, установи, організації, своєчасно вживати заходів для забезпечення режиму секретності, здійснювати постійний контроль за охороною державної таємниці на підприємстві, в установі, організації.

Відділ поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області (надалі ВП № 1 Білоцерківського РУП та/або ВП № 1) проваджує діяльність, пов`язану з державною таємницею, на підставі спеціального дозволу № КВ2- 2021-28, наданого Головним управлінням СБ України у м. Києві та Київській області (далі - Головне управління) у порядку, передбаченому ст. 20 Закону України «Про державну таємницю» (далі - Закон), від 26.02.2021, терміном дії до 20.09.2024.

Під час перевірки комісією Головного управління встановлено, що старшого інспектора з режиму секретності капітана поліції ОСОБА_2 , в порушення вимог п. 36 Порядку, згідно з яким: «Покладати на РСО функції з ведення несекретного діловодства, а також інші види діяльності, що не пов`язані з охороною державної таємниці, не допускається», залучають до чергування працівників ВП № 1 спільно з УПО та здійснення перепускного режиму (графіки чергувань за червень 2023 року працівників ВП № 1 затверджено начальником відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП підполковником поліції Домбровським В.В. та за липень 2023 року затверджено т.в.о. начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП майором поліції Назимчуком В.В., а саме: у червні 2023 (24.06.2023, 27.06.2023); у липні 2023 (04.07.2023, 08.07.2023, 13.07.2023, 19.07.2023, 22.07.2023), які сформовані та підписані начальником СП відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП капітаном поліції Світланою Комарніцькою та затверджені керівництвом відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП.

Також, співробітника РСО залучають до несення служби працівниками ВП № 1 під час здійснення охорони публічної безпеки та порядку на блокпостах (графік чергувань за червень 2023 (по службах)) затверджено начальником відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП підполковником поліції Домбровським В.В., а саме: у червні 2023 РСО залучалось до чергувань (03.06.2023, 12.06.2023, 19.06.2023, 26.06.2023), які сформовані та підписані начальником СП відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП капітаном поліції Світланою Комарніцькою та затверджені керівництвом відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП.

Вказане порушення вчинене внаслідок відсутності контролю з боку начальника відділу поліції№1 Білоцерківського РУП.

При цьому, виявлено порушення вимог законодавства в частині надання доступу до державної таємниці.

Зокрема, на момент проведення перевірки органом СБУ (перевірка розпочата 17.07.2023) начальник відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП підполковник поліції Домбровський Валерій Васильович (наказ на призначення на посаду № 2о/с від 06.01.2023) відповідно до наказу начальника ГУНП в Київській області № 119о/с від 26.06.2023 знаходиться у щорічній черговій відпустці за 2023 рік. Виконання обов`язків начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП тимчасово покладено на майора поліції Назимчука Віталія Володимировича, заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності відділу поліції № 1 цього ж районного управління (підстава: рапорт Домбровського В.В. від 09.06.2023).

Так, доступ працівникам відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП надається відповідно до номенклатури посад № 41 погодженої з Головним управлінням 13.03.2021 та затвердженої начальником ВП №1 Білоцерківського РУП 16.03.2021.

На номенклатурній посаді за п. 1 перебуває начальник відділу поліції з формою допуску 2, що відповідає ступеню секретності інформації, яка циркулює у даному підрозділі та відповідній категорії режиму секретності.

Також, відповідно до вищезазначеної номенклатури посад, на номенклатурній посаді за п. 2 перебуває заступник начальника відділу поліції № 1 - начальник слідчого відділення підполковник поліції Бова О.П. (призначена на посаду наказом № 71о/с від 26.02.2021, додаток до наказу № 268 о/с від 13.10.2021), має форму допуску 2, надано розпорядженням Головного управління № 11д від 11.01.2020, доступ надано № 3д від 15.04.2021 та відповідно до номенклатури посад виконує обов`язки начальника відділу у разі його відсутності.

При цьому, на номенклатурній посаді за п. 4, яка передбачає надання допуску за формою 3 перебуває заступник начальника відділу поліції № 1 з превентивної діяльності майор поліції ОСОБА_3 , (має допуск до державної таємниці за формою 3, розпорядження Головного управління від 01.03.2023 № 618). Доступ надано наказом по відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП від 21.03.2023 № 3. Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_3 (затверджено 05.01.2023) за п. 1.6 передбачено виконання обов`язків начальника відділу поліції у разі його відсутності (відпустка, хвороба, відрядження тощо).

Проте, у п. 4 номенклатури посад виконання вказаних заходів за даною посадою відсутнє.

При цьому, відповідних змін до номенклатури посад не було внесено в частині обґрунтування підстав для надання за цією посадою допуску та доступу до державної таємниці, чим порушено вимоги п. 51 Порядку.

Таким чином, у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 має допуск до державної таємниці за формою 3, керівництвом ГУНП в Київській області це не було враховано при призначенні його т.в.о. начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП та фактично йому надано доступ до інформації з вищим ступенем секретності, ніж передбачено за номенклатурою посад, чим фактично створено загрозу до витоку секретної інформації.

Вказане порушення вчинене внаслідок відсутності контролю з боку начальника відділу поліції№1 Білоцерківського РУП.

На виконання вимог п. 210 Порядку, у режимних приміщеннях (зонах, територіях), виділених для проходження секретної мовної інформації або для оброблення секретної інформації технічними засобами, повинні бути впроваджені комплекси заходів технічного захисту інформації згідно з вимогами нормативних документів системи технічного захисту інформації.

Так, зі слів старшого інспектора з режиму секретності ОСОБА_2 секретна мовна інформація у відділі поліції №1 Білоцерківського РУП не циркулює та не обробляється.

Наради з використанням секретної інформації у відділу поліції №1 Білоцерківського РУП не проводяться.

Проте, при проведенні перевірки комісією Головного управління встановлено, що в приміщенні РСО № 18, де встановлено АС класу 1 «КСЗІ - 0058», співробітниками відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП здійснюється надиктовка документів з грифом секретності «Цілком таємно» та «Таємно» старшому інспектору з режиму секретності ОСОБА_2 , під час яких у вказаному приміщенні циркулює секретна мовна інформація.

Так, відповідно до пояснення оперуповноваженого СКП відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП старшого лейтенанта поліції Гармаша М.М. безпосередньо при відпрацюванні документів з грифом секретності «Цілком таємно» та «Таємно» здійснює диктовку документів, а старший інспектор з режиму секретності ОСОБА_2 їх друкує на захищеному ПЕОМ. Після чого співробітником РСО ОСОБА_2 роздруковуються та обліковуються у відповідних облікових формах (відповідно до пояснення були надиктовані наступні останні документи, а саме: № 589/109/1101/14/01цт від 10.07.2023, № 590/109/1101/14/01цт від 10.07.2023, - вимоги на перевірку особи) тощо, (відповідно до представлених даних інформація вказана у зазначених вище МИСІ підпадає під дію ст.ст. 4.2.1, 4.4.4 з найвищим ступенем секретності «Цілком таємно»). Також, оперуповноваженим СКП відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП старшим лейтенантом поліції Гармашом М.М. було зазначено, що вказані документи диктувалися без чернетки з його слів.

При цьому, заходів з атестації вказаного приміщення, відповідно до вимог НДТЗІ 2.4-010-2015, НДТЗІ 2.3-019-2015, НДТЗІ 2.2-008-2015, не проводилось (комісії Головного управління не представлено відповідних документів).

Так, з урахуванням викладеного, в відділі поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області в приміщенні № 18 (РСО) фактично обробляється секретна мовна інформації без впроваджені комплексу заходів технічного захисту інформації згідно вимогам нормативних документів системи технічного захисту інформації.

Вказане порушення вчинене внаслідок відсутності контролю з боку начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП.

Також, під час, перевірки встановлено, що у відділі поліції № 1 Білоцерківського РУП для підготовки секретних документів використовується АС класу «1» «КСЗІ-0058» з найвищим ступенем секретності «Цілком таємно», стосовно якої створено комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю (атестат відповідності ДССЗЗІ України № 20647 від 21.10.2021, терміном дії до 21.10.2024), вказану АС введено в експлуатацію (наказом від 21.11.2019, № 278).

Комісією Головного управління встановлено, що в складі АС класу «1» «КСЗІ-0058» використовувалися технічні засоби, що не зазначені у відповідному паспорті на КСЗІ та відповідно не проходили у їх складі спеціальних досліджень.

Зокрема, встановлено, що працівником РСО ОСОБА_2 під час роботи на АС класу «1» «КСЗІ-0058» (вказаний факт підтверджується поясненням співробітника РСО ОСОБА_2 ), відповідно до журналу обліку машинних носіїв інформації (журнал № 62дек від 02.02.2022) використовуються наступні флеш носії обл. № 13дск від 06.06.2023 та № 1дск від 19.01.2023 року, проте відповідно до представлених комісії Головного управління даних (протокол інструментального контролю № 2104 від 06.07.2023) вказані флеш носії не проходили спеціальних досліджень в складі АС класу «1» «КСЗІ-0058», проте використовуються співробітниками РСО ВП № 1 Білоцерківського РУП, що в свою чергу може свідчити про непрацездатність профілів безпеки вказаної вище АС класу 1 та порушення спеціальних налаштувань операційної системи.

Окрім цього, комісією Головного управління встановлено порушення вимог припису на експлуатацію АС класу «1» «КСЗІ-0058», зокрема відповідно до припису на експлуатацію АС класу «1» «КСЗІ-0058» (до вх.№ 150цт від 06.07.2023) п. 4.2. заборонено внесення змін в підключення компонентів основних технічних засобів (далі - ОТЗ) до системи електроживлення, проте комісією Головного управління встановлено, що співробітниками ВП № 1 Білоцерківського РУП, було порушено вказаний пункт припису на експлуатацію, а саме ОТЗ АС класу «1» «КСЗІ-0058» було підключено до мережі електроживлення за допомогою мережевого фільтру (подовжував) який не входив до складу допоміжних технічних засобів та не зазначений в паспорті на КСЗІ (відповідно не проходив інструментального контролю захищеності інформації від витоку технічними каналами) та відсутній в схемі генерального плану на ОІД (обл.№ 2242 від 21.10.2021).

Разом з тим, комісією Головного управління встановлено, що в приміщенні РСО №18 ВП № 1 було додатково встановлено допоміжні технічні засоби, що на момент проведення перевірки були відсутні в пояснювальній записці з ТЗІ на об`єкті EOT (до вх.№ 44цт від 07.06.2022) в п. 4.2 (перелік допоміжних технічних засобів, що встановлено на об`єкті EOT здійснено посилання на наступні допоміжні технічні засоби, що встановлено на об`єкті EOT (сповіщувач пожежної сигналізації «СПД 3.2»; датчики охоронної сигналізації «СМК - 1»; охоронний датчик об`ємного типу «SPR-ІОО»; комбінований датчик розбиття скла). Інших допоміжних технічних засобів, які встановлені в приміщенні РСО не зазначені та відсутні в складі ОІД на об`єкті EOT №18. Зокрема комісією Головного управління встанолено, що в посередній близкості до АС класу «1» «КСЗІ-0058» (близько 40см.) встановлено центр охоронної системи «ППК «Оріон Nova 8» (з можливим виходом до всесвітньої мережі «Internet» з вбудованим GSM-комунікатором) (s/n 204-012-783) чим самим порушено зону R-1 АС класу «1» «КСЗІ-0058», яка складає 1,16 метри для вказаної АС класу «1», що створює стійку загрозу витоку секретної інформації за рахунок каналів побічних електромагнітних випромінювань та є порушеням п. 4.2 «припису на експлуатацію об`єкта електронно-обчислювальної техніки службове приміщення № 18 РСО ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області» відповідно до якого «розміщення допоміжних технічних засобів на відстані менше ніж 1.16 м від ОТЗ ПЕОМ інв.№ 10490109 без проведення спеціальних досліджень заборонено».

Окремо слід зазначити, що в акті комплексної спеціальної перевірки на об`єкті EOT (обл.№ 2124 від 06.07.2023 (до вх.№ 150цт від 06.07.2023) в розділі 3.1 здійснено посилання на перелік техніки встаноленої на об`єкті EOT у службовому приміщенні РСО № 18, в підпункті 3.1.2 посилання на засоби оргпобутової техніки, яка встанолена в приміщенні РСО № 18 не зазначені взагалі.

Вказане порушення вчинене внаслідок відсутності контролю з боку начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП.

Таким чином, відсутність контролю за забезпеченням охорони державної таємниці з боку начальника відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП підполковника поліції ОСОБА_1 призвела до порушення ним вимог законодавства у сфері охорони державної таємниці, зокрема, ст.ст. 5, 37 Закону України «Про державну таємницю». У зв`язку з вищевикладеним, в діях (бездіяльності) ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого п.п. 5, 6 ч. 1, ст.212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення - «порушення встановленого законодавством порядку надання допуску та доступу до державної таємниці» та «невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці».

Під час здійснення розгляду вказаного протоколу про адміністративне правопорушення в судові засідання викликався ОСОБА_1 для надання пояснень по суті зазначених в протоколі відомостей.

Так, 30.08.2023 року, до проведення судового засідання, через канцелярію суду ОСОБА_1 подав письмову заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю залучення ним захисника.

В судові засідання призначені на 26.09.2023 року та 05.10 2023 року ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом надсилання повідомлення у додаток «Viber», що відповідає вимогам ст. 277-2 КУпАП та Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого Наказом ДСА України від 23.01.2023 року № 28. Вказане підтверджується електронними довідками про доставку повідомлення (документа «Судова повістка про виклик…») у додаток «Viber».

Статтею 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій - шостій цієї статті.

Відповідно до ст. 277 КУпАП справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Будь- яких клопотань та/або заяв від ОСОБА_1 до суду не надходило.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Строки розгляду справ про адміністративні правопорушення визначені положеннями статті 277 КУпАП.

Так, згідно ч. 2 цієї норми Кодексу, справа про адміністративне правопорушення, передбачене, зокрема частиною 1 статті 212-2 КУпАП, розглядається у триденний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як підтверджується матеріалами справи, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 був належним чином обізнаний про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності Сквирським районним судом Київської області. Також, отримати інформацію про рух справи останній не позбавлений можливості на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Крім того, правила вручення судової повістки особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, врегульовані положеннями ч. 1 ст. 277-2 КУпАП.

Відповідно до п. 2 Розділу І Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого Наказом ДСА України від 23.01.2023 року № 28 (надалі - Порядок) надсилання учасникам судового процесу судових повісток, повідомлень і викликів в електронній формі (судові виклики) здійснюється шляхом направлення в месенджері за допомогою програмного додатка або SMS-повідомлення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС).

Відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності можливість своєчасно дізнатись про день та час судового засідання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд, при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

З огляду на те, що ОСОБА_1 станом на 05 жовтня 2023 року мав достатній час для укладення договору про надання йому юридичної допомоги з адвокатом, був обізнаним про складення щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, не з`явився до суду, враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП). Також враховуючи те, що ст. 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 212-2 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому дотримуючись необхідного балансу між забезпеченням права особи на участь у розгляді справи та самим розглядом з дотриманням як строків розгляду справи судом, так і строку можливого притягнення особи до адміністративної відповідальності, справа розглядається за відсутності правопорушника ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши докази та надавши їм оцінку, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений пунктами 5, 6 частини 1 статті 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 256, 280 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ст. 14 КУпАП підставою для притягнення посадових осіб до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді начальника ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, будучи посадовою особою, допустив порушення законодавства України про державну таємницю ( Закон України «Про державну таємницю» «Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» затверджено постановою Кабінету Міністерств України від 18.12.2013 № 939 внаслідок відсутності контролю з його боку за забезпеченням охорони державної таємниці.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про державну таємницю» забезпечення охорони державної таємниці відповідно до вимог режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, діяльність яких пов`язана з державною таємницею, покладається на керівників зазначених органів, підприємств, установ і організацій.

Згідно вимог ст. 28 Закону України «Про державну таємницю» та п. 54 «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого Постановою КМ України № 939 від 18.12.2013 року особа під час оформлення допуску до державної таємниці бере на себе письмове зобов`язання громадянина у зв`язку з допуском до державної таємниці, що передбачає її письмову згоду на визначені законом обмеження прав у зв`язку з допуском до державної таємниці та підтвердження того, що вона ознайомлена стосовно відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері охорони державної таємниці.

Згідно ст. 37 вказаного Закону Керівники державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій зобов`язані здійснювати постійний контроль за забезпеченням охорони державної таємниці.

Згідно з вимогами п. 3 «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 (далі - Порядок), «Забезпечення охорони державної таємниці на підприємстві, в установі, організації покладається на їх керівників» та «Керівник підприємства, установи, організації зобов`язаний бути обізнаним з вимогами законодавства у сфері охорони державної таємниці, із станом справ у структурних підрозділах підприємства, установи, організації, своєчасно вживати заходів для забезпечення режиму секретності, здійснювати постійний контроль за охороною державної таємниці на підприємстві, в установі, організації.

Пунктом 88 Порядку-939 передбачено, що доступ до державної таємниці надається дієздатним громадянам, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його за умовами своєї службової, виробничої чи науково-дослідної діяльності або навчання.

Згідно з пунктом 96 Порядку-939, під час надання громадянинові доступу до державної таємниці PCO підприємства, установи, організації зобов`язаний перевіряти наявність у нього допуску до державної таємниці та відповідність його форми та ступеню секретності відомостей, з якими громадянин буде працювати чи ознайомлюватися після надання доступу. Громадянин, якому надано доступ до державної таємниці, має право працювати (ознайомлюватися) з відомостями, ступінь секретності яких не перевищує ступеня секретності, передбаченого формою наданого йому допуску до державної таємниці. Контроль за додержанням порядку надання громадянам доступу до державної таємниці здійснює РСО.

Виявлені порушення в організації охорони державної таємниці не забезпечують її надійного збереження, внаслідок чого існує реальна загроза витоку секретної інформації.

Таким чином, начальником ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області порушено законодавство про охорону державної таємниці, а саме: порушення встановленого законодавством порядку надання доступу до державної таємниці та невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці, тобто, вчинено адміністративне правопорушення, передбачене п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Винна ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП підтверджується наступними доказами:

-протоколом № 6/23-21в від 03 серпня 2023 року;

-наказом про призначення ОСОБА_1 на посаду начальника ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області;

-довідкою про надання доступу до державної таємниці ОСОБА_1 ;

-посадовою інструкцією начальника ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області Домбровського В.В.;

-зобов`язання громадянина, у зв`язку з допуском до державної таємниці ОСОБА_1 ;

-витягом з акту тематичної перевірки.

Вказані докази є належними і допустимими, та на їх основі у визначеному законом порядку в повній мірі встановлено наявність адміністративного правопорушення за п.п 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАПта винність ОСОБА_1 в його вчиненні.

Мірою відповідальності, яка застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами є адміністративне стягнення (ст. 23 КУпАП).

Відповідно до пунктів 5, 6 частини 1 статті 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушення встановленого законодавством порядку надання допуску та доступу до державної таємниці та невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Призначаючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 суд враховує особу порушника, характер вчиненого ним правопорушення, ступінь її вини у вчиненому правопорушенні, передбаченому п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, яка доведена повністю, а тому відносно ОСОБА_1 слід обрати адміністративне стягнення в межах санкції п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП у виді штрафу. Застосоване судом до ОСОБА_1 адміністративне стягнення є необхідним для досягнення мети, визначеної ст. 23 КУпАП.

Крім того, згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з ОСОБА_1 в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 212-2, 283, 284, 294 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Постанова може бути оскаржена в порядку та строки визначені Кодексом України про адміністративне правопорушення, з урахуванням норм статтею 287-291 даного Кодексу, і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Сквирський районний суд.

Суддя О.М. Коваленко