Провадження № 3/761/7398/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Кваша А.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Головного управління ДПС у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (рнокпп НОМЕР_1 ), яка обіймає посаду генерального директора ТОВ «ГРЕЙНКОРП УКРАЇНА», адреса місця проживання: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП

ВСТАНОВИЛА

До провадження Шевченківського районного суду міста Києва 26.09.2023 надійшла справа від Головного управління ДПС у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 , як гендиректор ТОВ «ГРЕЙНКОРП УКРАЇНА» допустила порушення вимог п. п. 200.1, 200.4 Податкового кодексу України, в результаті чого ТОВ «ГРЕЙНКОРП УКРАЇНА» завищено суму бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (р. 20.2.1) за червень 2023 року у розмірі 1160578 грн.. Вказані порушення відображено в акті перевірки від 13.09.2023 №59109/26-15-07-04-03/42133962, за що передбачена відповідальність за ст. 163-1 ч. 1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, судом вжито вичерпних заходів, щодо забезпечення її явки.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, повідомлялася про судове засідання, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення (що підтверджується підпислом особи у протоколі, свідомо не вжила заходів для явки до суду.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

До того ж Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

З урахуванням наведеного, враховуючи, що судом вжито всіх можливих заходів для розгляду справи за участю особи, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Суддя, дослідивши матеріали справи, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, вважає, що ОСОБА_1 підлягає притягненню до відповідальності з огляду на наступне.

Частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Статтею 200 Податкового кодексу України визначено порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків

Відповідно до п. 200.1. ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п. 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу, б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Не підлягає бюджетному відшкодуванню сума від`ємного значення, до розрахунку якої включено суми податку, сплачені отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам товарів/послуг, які використані або будуть використані в операціях з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Суми такого від`ємного значення зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення податковими зобов`язаннями; та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 підписала протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки від 13.09.2023 №59109/26-15-07-04-03/42133962, при цьому не вказала в останніх своїх пояснень чи заперечень, не надала суду доказів на спростування обставин, зазначених в протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності.

Отже, вина ОСОБА_1 в порушенні п. п. 200.1, 200.4 Податкового кодексу України Податкового кодексу України підтверджується матеріалами справи про які вказано вище у постанові, та які досліджені під час судового розгляду.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушником за адміністративне правопорушення, не встановлено.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та ОСОБА_1 підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення у вигляді штрафу.

Крім того, у відповідності до ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 536,80 грн., оскільки судом не встановлено підстав для звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. ч.1 ст. 163-1, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 /вісімдесят п`ять/ гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 536 /п`ятсот тридцять шість/ грн. 80 коп. на користь держави.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження або опротестування такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи правопорушника або за місцезнаходженням його майна у порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП.

Постанова суду підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Антоніна КВАША