Справа 362/5100/22
Провадження 3/362/165/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.02.2023 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 04.12.2022 близько 14.00 год в АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці під`їзді будинку, словесно ображала потерпілого ОСОБА_2 та бризнула в нього газовим балончиком, внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 суду пояснила, що вони з потерпілим є сусідами, і вже з 2020 року у них вкрай неприязні особисті стосунки через побутові питання. Потерпілий її постійно ображає, погрожує, вони звертаються до поліції, з ними проводив бесіди дільничний, але конфлікт між ними не вирішено. Заперечила обставини, вказані у протоколі, наполягаючи на тому, що саме потерплій її безпричинно ображав та принижував. У під`їзді нікого крім них не було.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Рябкова Т.Ю. підтримала позицію свого підзахисного, просила справу закрити стосовно неї за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 підтвердив обставини, викладені у протоколі, наполягаючи, що саме ОСОБА_1 скоїла відносно нього неправомірні дії. Разом з тим, також підтвердив і наявність між ним та потерпілої конфлікту, який виник у 2020 році через затоплення ОСОБА_1 його квартири, який до теперішнього часу не вирішено. Заперечив образи з його боку у бік ОСОБА_1 . Свідків події не було.

Представник ОСОБА_2 адвокат Погребний Є.Б. підтримала позицію свого підзахисного, просив визнати ОСОБА_1 винною, заявив клопотання про доручення до матеріалів справи додаткових доказів, яке задоволено.

За клопотанням ОСОБА_1 та її захисника у судовому засіданні допитано свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що є подругою ОСОБА_1 , має добрі відносини, а з потерпілим ніяких відносин не має, але він її завжди ображає ОСОБА_1 . На її думку це є наслідком того, що колись ОСОБА_1 затопила квартиру потерпілого. В день, вказаний у протоколі, вони разом поверталися до дому, перебували на вулиці. Почули крики з балкону кричав ОСОБА_2 про те, що вони алкоголічки та наркоманки. Вони розійшлися по домівках, потім подзвонила ОСОБА_1 і сказала, що відбувся конфлікт із ОСОБА_2 із застосуванням балончику.

Свідок ОСОБА_4 пояснила, що працює разом із ОСОБА_1 , деякий час разом мешкали у її квартирі. В день, вказаний у протоколі, вона була дома, а ОСОБА_1 вийшла по справах, через деякий час вона почула на вулиці образливі крики ОСОБА_2 , Очевидцем події у під`їзді не була, але бачила як ОСОБА_2 спускався вниз по сходах.

Дільничний офіцер поліції ВП №1 Обухівського РУП Кольцов В.В. надав суду пояснення, відповідно до яких йому на розгляд надійшло два звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про неправомірні дії стосовно один одного. В ході розгляду було встановлено, що ці громадяни конфліктують давно через неприязні стосунки, які виникли на побутовому рівні через завдання матеріальної шкоди. Внаслідок розгляду складено два протоколи за ст. 173 КУпАП як стосовно ОСОБА_1 , так і стосовно ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши надані письмові матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Разом з тим, судом достовірно встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 2020 року склались вкрай неприязні особисті відносини через побутовий конфлікт, який до теперішнього часу не вирішено. Вони неодноразово конфліктували, звертались із скаргами один на одного до правоохоронних органів, суду.

При цьому, конфлікт між ними дійсно відбувався у громадському місці під`їзді будинку, разом з тим сторонні громадяни там були відсутні, порядок та спокій інших мешканців цього будинку порушено не було (докази про це відсутні у матеріалах справи і у протоколі уповноваженою особою поліції це не ставиться у провину ОСОБА_1 ).

Наявність в діях ОСОБА_1 саме хуліганського мотиву (безпричинного або малозначного) відносно ОСОБА_2 беззастережними доказами по справі не доведена, тобто умислу на вчинення саме хуліганських дій стосовно потерпілого у ОСОБА_1 не було, а конфлікт між ними пов`язаний із довго триваючими особистими неприязними стосунками.

Судом також приймається до уваги, що постановою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.02.2023 адміністративну справу стосовно ОСОБА_2 закрито в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно зі ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Враховуючи вкладене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_1 , тому провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.