Справа № 635/2645/23
Провадження № 3/635/1066/2023
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Савченка Д.М.,

за участю - прокурора Мельничука О.О.,

захисника адвоката Шапошнікова І.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка працює секретарем Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

До Харківського районного суду Харківської області із 7-го управління (з обслуговування Харківської області) Департаменту стратегічних розслідувань надійшли протоколи від 25.04.2023 №№ 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 185 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП ОСОБА_1 .

Постановою Харківського районного суду Харківської області від 02.08.2023 вказані протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП на підставі ст. 36 КУпАП об`єднано в одне провадження під № 635/2645/23.

Згідно з протоколом № 180 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно 07.12.2021 не повідомила колегіальний орган про реальний конфлікт інтересів на засіданні сесії Височанської селищної ради перед розглядом питання та прийняттям рішення про встановлення розміру надбавки за виконання особливо важливої роботи Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 181 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 07.12.2021 в умовах реального конфлікту інтересів вчинила дії, а саме: 07.12.2021 взяла участь на засіданні сесії Височанської селищної ради у розгляді питання та прийнятті рішення про встановлення розміру надбавки за виконання особливо важливої роботи Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, проголосувала «за», чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом № 182 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно 07.12.2021 не повідомила колегіальний орган про реальний конфлікт інтересів на засіданні сесії Височанської селищної ради перед розглядом питання та прийняттям рішення про встановлення розміру премії (150% від місячного фонду оплати праці селищного голови) Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 183 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. З Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 07.12.2021 в умовах реального конфлікту інтересів вчинила дії, а саме: 07.12.2021 взяла участь на засіданні сесії Височанської селищної ради у розгляді питання та прийнятті рішення про встановлення розміру премії Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, проголосувала «за», чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 185 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради,обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно 16.12.2022 не повідомила колегіальний орган про реальний конфлікт інтересів на засіданні сесії Височанської селищної ради перед розглядом питання та прийняттям рішення про встановлення розміру премії (100% від місячного фонду оплати праці селищного голови) Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 184 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 16.12.2022 в умовах реального конфлікту інтересів вчинила дії, а саме: 16.12.2022 взяла участь на засіданні сесії Височанської селищної ради у розгляді питання та прийнятті рішення про встановлення розміру премії Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, проголосувала «за», чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 179 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно 16.12.2022 не повідомила колегіальний орган про реальний конфлікт інтересів на засіданні сесії Височанської селищної ради перед розглядом питання та прийняттям рішення про встановлення розміру надбавки за виконання особливо важливої роботи Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Згідно з протоколом № 178 від 25.04.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, обіймаючи посаду секретаря Височанської селищної ради, являючись згідно з п. п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VІІ суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, діючи умисно, маючи приватний інтерес, усупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28, ст. 35-1 Закону № 1700-VІІ, ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 16.12.2022 в умовах реального конфлікту інтересів вчинила дії, а саме: 16.12.2022 взяла участь на засіданні сесії Височанської селищної ради у розгляді питання та прийнятті рішення про встановлення розміру надбавки за виконання особливо важливої роботи Височанському селищному голові ОСОБА_2 , перебуваючи у його прямому підпорядкуванні, проголосувала «за», чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

У письмових поясненнях, наданих у судовому засіданні, ОСОБА_1 зазначено, що вона призначена на посаду секретаря Височанської селищної ради рішенням сесії Височанської селищної ради, а не за особистим розпорядженням селищного голови. Звільнення секретаря селищної ради відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування» відбувається у зв`язку із закінченням строку повноважень або за особистою заявою за рішенням ради. Отже, селищний голова не має права особистим розпорядженням звільнити її з роботи. Ні Законом України «Про місцеве самоврядування», ні Регламентом Височанської селищної ради не визначено, що секретар ради перебуває у прямому підпорядкуванні селищного голови, тобто у них відсутні відносини прямої організаційної або правової залежності. Вважає, що твердження у протоколах про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час голосування за встановлення розміру премії і надбавки селищному голові, не відповідає дійсності, жодного конкретного факту більш лояльного ставлення до неї з боку селищного голови порівняно зі ставленням до інших працівників не наведено. Щодо не звернення до НАЗК за роз`ясненням щодо існування конфлікту інтересів зазначає, що згідно зі ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» це є правом працівника. Оскільки у неї не було і не існує сумнівів щодо відсутності реального чи потенційного конфлікту інтересів, вона це право не реалізувала, до НАЗК не зверталась. Вважає, що складені щодо неї протоколи є такими, в яких відсутні конкретні факти порушення нею антикорупційного законодавства, які б підтверджували вчинення нею адміністративних правопорушень, передбачених ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні захисник Шапошніков І.Є. позицію ОСОБА_1 щодо відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення підтримав, просив провадження у справі закрити з цих підстав.

Прокурор Харківської окружної прокуратури Мельничук О.О. у судовому засіданні складені відносно ОСОБА_1 протоколи за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП підтримав, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності; пояснив, що пряме підпорядкування включає, зокрема, застосування заохочень, бо селищний голова приймав розпорядження про заохочення у тому числі секретаря селищної ради; просив застосувати до ОСОБА_1 стягнення у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши протоколи та докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до пунктів 1 та 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон), зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону особи зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до п.п. б, в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону ОСОБА_1 як депутат місцевої ради та посадова особа місцевого самоврядування належить до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону, у тому числі вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, встановлені у ст. 28 цього Закону.

Беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: - у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП).

Згідно з ч.1 ст. 1 Закону, реальним конфліктом інтересів є суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП у сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», слід дійти висновку, що адміністративна відповідальність за порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, хоча ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП настає лише за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Отже, чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах потенційного конфлікту інтересів.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, в тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Крім цього, суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно вчиняється умисно, і особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Як убачається з роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією», аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не тільки може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Перевіряючи обставини справи щодо наявності реального конфлікту інтересів в діях/бездіяльності ОСОБА_1 , викладених у протоколах про адміністративне правопорушення від 25.04.2023 №№ 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 185, суд зазначає, що у ОСОБА_1 як секретаря Височанської селищної ради наявний приватний інтерес при вирішенні питань щодо прийняття рішення про встановлення розміру надбавки та премії селищному голові. В той же час зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими чи представницькими повноваженнями, із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Зазначення в протоколах про те, що ОСОБА_1 як підпорядкований працівник схильна діяти в інтересах керівника, і це зумовлено тим, що у разі прийняття рішення щодо преміювання на користь Височанського селищного голови ОСОБА_1 може розраховувати на лояльне ставлення, додаткове матеріальне заохочення з боку селищного голови, який підписує розпорядження про преміювання працівників апарату Височанської селищної ради, у тому числі стосовно секретаря селищної ради ОСОБА_1 , на думку суду, є лише припущеннями, жодних доказів на підтвердження вищевказаних обставин органом, який склав протоколи, суду не надано.

При цьому звертає на себе увагу той факт, що рішення про встановлення розміру премії або надбавки селищному голові приймається не одноособово секретарем селищної ради ОСОБА_1 , а сесією Височанської селищної ради. Зокрема, під час розгляду питання про визначення умов оплати праці Височанського селищного голови 07.12.2021 участь у голосуванні взяли 24 депутати.

Вищевказане ставить під сумнів висновок органу, що склав протоколи, про те, що селищний голова прагнутиме віддячити саме секретарю селищної ради як підлеглому працівнику, який задовольнив його приватний інтерес шляхом збереження попереднього розміру премії, надбавки або підвищення їх розміру, такий висновок, на думку суду, також є припущенням.

Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може грунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, оскільки висновок про наявність суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими чи представницькими повноваженнями є лише припущенням органу, який склав протоколи, яке не підтверджене відповідними доказами, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складів адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Оскільки згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 33, ч.ч. 1,2 ст. 172-7, 248, 251, 252, 268, 280, 283 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено 04.08.2023.

Суддя Д.М. Савченко