ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/5527/23 Провадження 3/636/3150/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2023 місто Чугуїв

Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Золотоверха О. О., розглянувши матеріали, які надійшли з військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172?20 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Українка, Рівненької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , старшого стрільця військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат»,

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу НОМЕР_1 №73 про військове адміністративне правопорушення від 09.10.2023 вбачається, що 08.10.2023 близько 19:40год. солдат ОСОБА_1 перебував та виконував обов`язки військової служби на території тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 в стані алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду.

Судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення вказані дані щодо ОСОБА_1 , які не підтверджуються доданими матеріалами. Так в протоколі вказано, що особа народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак додано копію військового квитка на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 08.10.2023, який проводився стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З цього приводу постановою суду матеріали будо повернуто до військової частини НОМЕР_1 на дооформлення.

10.11.2023 матеріали за протоколом повторно надійшли до суду. До матеріалів додано другий примірник протоколу НОМЕР_1 №73 про військове адміністративне правопорушення від 09.10.2023, в якому дата народження ОСОБА_1 вказана як « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». При цьому суд зазначає, що обидва протоколи датовані 09.10.2023, мають один номер «73», в обох протоколах зазначено, що ОСОБА_1 ознайомлений з протоколом 09.10.2023. При цьому в першому примірнику протоколу наявні пояснення особи, яка притягається до відповідальності, в другому відсутні.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. В матеріалах справи наявна заява ОСОБА_1 , в якій провину він визнає, просить розгляд справи провести без його участі.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Аналогічні положення фактично висловлені Європейським судом з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 у справі «Михайлова проти України», який зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду.

Як встановлено в ході судового розгляду, в матеріалах справи наявні два примірники протоколу НОМЕР_1 №73 про військове адміністративне правопорушення ідентичного змісту, окрім дати народження правопорушника, від однієї дати. В обох протоколах зазначено, що правопорушник ознайомився з їх змістом в один день - 09.10.2023. При цьому 10.11.2023 матеріал надійшов до суду разом з супровідним листом командира військової частини НОМЕР_1 від 09.11.2023, в якому зазначено, що надсилаються матеріали з протоколом з виправленими недоліками. Тобто наявні підстави вважати, що другий примірник протоколу НОМЕР_1 №73 від 09.10.2023 складено після повернення матеріалів на дооформлення (після 17.10.2023), отже з виправленим протоколу ОСОБА_1 повинен був бути ознайомлений після 17.10.2023, а не 09.10.2023 (в день складання первинного примірника вказаного протоколу).

Згідно п.7 ч.ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Згідно п.8 ч.іі Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно п.12 ч.ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції протокол про адміністративне правопорушення підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол про адміністративне правопорушення може бути підписано також цими особами.

Суд вказує, що належних доказів ознайомлення ОСОБА_1 з протоколом з внесеними виправленнями та отримання ним другого примірника протоколу НОМЕР_1 №73 від 09.10.2023 суду не надано.

Європейський суд неодноразово наголошував, що судочинство у національних судах повинно здійснюватись «згідно із законом».

У п. 44 рішення по справі «Корнєв та Карпенко проти України» від 30 вересня 2010 року Суд наголосив, що суди повинні забезпечувати дотримання матеріальних та процесуальних норм.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

На переконання суду, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності будь-яких доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.

Оскільки матеріали справи не містять будь-яких даних про протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність ОСОБА_1 суддя приходить до висновку про недоведеність факту вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, справа відносно нього підлягає закриттю.

За таких обставин, виниклі сумніви щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 172-20 КУпАП, суд, керуючись принципом презумпції невинуватості, тлумачить на користь ОСОБА_1 та приходить до висновку щодо недоведеності факту перебування останнього в стані алкогольного сп`яніння під час виконання обов`язків військової служби в умовах особливого періоду.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, виходячи з наступного.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі зазначеного, керуючись статтями 247, 251, 252, 278 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.3 ст. 172-20 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції шляхом подачі у 10-денний строк з дня оголошення постанови апеляційної скарги.

Суддя: О.О. Золотоверха