Справа№ 953/9939/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" листопада 2023 р. м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Власова Ю.Ю., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ГУНП в Харківській області відділ поліції в метрополітені, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка навчається у проф училищі, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

25.09.2023 неповнолітня ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , курила сигарету в забороненому місці чим порушила ст. 13 ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення щодо вживання тютюнових виробів».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, повідомлялась судом про розгляд адміністративного матеріалу шляхом направлення судової повістки за адресою визначеною у протоколі, а також засобами телефонного зв`язку.

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі N 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі N 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження N 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі N 913/879/17, від 21.05.2020 у справі N 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі N 24/260-23/52-б).

Крім того, ОСОБА_2 знала про складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення ознайомившись з ним та отримавши його копію, про що свідчить його підпис у складеному протоколі. Інформація про судові засідання загально доступною та є у вільному доступі.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

З урахуванням того, що судом вжито усіх можливих заходів щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про час і місце розгляду даної справи, а також тієї обставини, що ОСОБА_1 жодних доказів та заперечень для спростування обставин адміністративного правопорушення не надано, і причини його неявки суд визнає неповажними, розгляд справи здійснений на підставі наявних у матеріалах доказів.

При цьому суд враховує, що адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 175-1 КУпАП, інкриміноване ОСОБА_1 не відноситься до категорії правопорушень, по яким присутність у судовому засіданні особи, яка притягається до відповідальності, є обов`язковою (ч. 2 ст. 268 КУпАП).

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 221 КУпАП судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, вчинені особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Винність у вчиненні адміністративного правопорушення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП підтверджується письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи, та протоколом про адміністративне правопорушення ВАВ №554073 від 25.09.2023.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

Приймаючи дане рішення, суддя керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, зокрема, винуватість ОСОБА_1 поза розумним сумнівом доводиться обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями.

Вказані докази оцінені за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких істотних суперечностей вважаю вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 175-1 КУпАП, доведеною повністю.

Згідно ст. 12 КУпАП, встановлено, що адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Відповідно до ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 24-1 КУпАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу: 1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; 2) попередження; 3) догана або сувора догана; 4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

З урахуванням обставин справи та особи правопорушника, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 захід впливу у виді попередження.

Враховуючи, що до особи було застосовано захід впливу у виді попередження та адміністративне стягнення не накладається, судовий збір не стягується, оскільки за вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 24-1, 33-35, 221, 245, 276-280, 283-287 КУпАП,суд, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 175-1 КУпАП, та застосувати до неї захід впливу у виді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.Ю. Власова