Справа № 212/8039/23
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 листопада 2023 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ КРИВОРІЗЬКЕ РАЙОННЕ УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ щодо:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні адміністративних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 1732, ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення
До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла справа про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 та ст. 185 КУпАП.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 995513 від 03.10.2023 року, ОСОБА_1 03.10.2023 року приблизно о 13.10 годині, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , виражався у бік матері громадянки ОСОБА_2 нецензурною лайкою, хапав її за руки, забрав мобільний телефон, чим вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру. ОСОБА_1 порушив Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Постановою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.10.2023 року об`єднано в одне провадження матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1732 КУпАП (номер справи 212/8039/23, номер провадження 3/212/3180/23) та ст. 185 КУпАП (номер справи 212/8040/23, номер провадження 3/212/3181/23) присвоєно об`єднаній справі єдиний номер 212/8039/23, номер провадження 3/212/3180/23.
ОСОБА_1 у судовому засіданні просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення за відсутністю складу та події правопорушення. Зазначив, що він не вчиняв сімейного насильства по відношенню до ОСОБА_2 . Вказав, що вони мають складні відносини у зв`язку із протиріччями з користування майном, яке належить їм на праві спільної часткової власності. Просив визнати докази, по цим справам, недостовірні, неналежними та недопустимими. Акцентував увагу суду, що він не дозволяв поліцейським входити в квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , оскільки відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦК України він є власником. Будь-якої шкоди поліцейським він не завдавав . Звернув увагу суду, що вказані протоколи про адміністративні правопорушення складені без додержання вимог інструкції про оформлення матеріалів адміністративного правопорушення. Просив суд видалити конфеденційнц інформацію з матеріалів справи (журналу судового засідання від 30.10.2023 року та матеріалів об`єднаної справи) інформацію про нього, його особисте та приватне життя, сімейні відносини, родичів та близьких, майновий стан.
Потерпіла ОСОБА_2 надала суду пояснення, що ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , вчинив насильство в сім`ї психологічного характеру відносно неї, а саме ображав її та висловлювався на її адресу нецензурною лайкою. Так, 03 жовтня 2023 року ОСОБА_1 примушував її продати квартиру, яка є їхньою спільною частковою власністю. Тримав за руки та відібрав телефон. Вказані дії ОСОБА_1 відносно неї носять систематичний характер.
Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
За правилами статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП має бути з`ясовано, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, та згідно із ст.252 КУпАП слід дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.
Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
За диспозицією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.
Згідно зазначених норм закону особу можливо притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення тільки на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, в якому встановлені місце, час вчинення, фактичні обставини події та кваліфікуючі ознаки правопорушення.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдано шкода фізичному або психологічному здоров`ю потерпілого.
Відповідно до положень Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року № 2229-VIII домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Крім того, згідно з Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Згідно пояснень сторін стався конфлікт пов`язаний із майновими відносинами щодо користуванням спільним майном, взаємний, що не можна трактувати як вчинення насильства в сім`ї.
При цьому, під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.
Виникнення конфлікту залежить не лише від об`єктивних причин, але й від суб`єктивних факторів, до яких необхідно віднести власні уявлення учасників конфлікту про себе, свої потреби, мотиви, життєві цінності та ставлення до іншої сторони конфлікту.
Відтак, обопільні словесні образи в межах конфлікту, який стався між власниками у межах родинних відносин, за відсутності доказів на підтвердження завдання шкоди фізичному та психічному здоров`ю потерпілої не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1732 КУпАП, оскільки завдання шкоди в даному випадку є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення.
Щодо наданого потерпілою в судовому засіданні висновку спеціаліста судово-медичного експерта № 1643 від 10.10.2023 року відповідно до якого у ОСОБА_2 наявні тілесні ушкодження у вигляді: синця правого передпліччя, садні правого променевого-зап`ясткового суглобу які виникли від дії тупого твердого предмету (предметів), або при ударі об такий предмет, які за своїм характером відносяться до легких тілесних ушкоджень, то слід зазначити що встановити причинно-наслідковий зв`язок між цими ушкодженнями та діями особи, що притягається до адміністративної відповідальності на підставі матеріалів справи неможливо, оскільки свідки події в протоколі не зазначені, а будь-які інші докази, крім пояснень потерпілої відсутні.
Так, відповідно до протоколу свідки правопорушення відсутні, відео за камер працівників поліції суду не надано, належні та допустимі докази відсутні.
Щодо притягнення до відповідальності за ст. 185 КУПАП суд приходить до наступних висновків:
На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 185 КУпАП до суду надано:
-протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 995514 від 03.10.2023 року, фабула якого викладена вище;
-протокол про адміністративне затримання АА № 195789 від 03.10.2023 року відповідно до якого ОСОБА_1 03.10.2023 року о 15.53 годині було затримано в порядку ст. 261 КУпАП;
-рапорт працівника поліції.
Положеннями ст. 185 КУпАП передбачено відповідальність, зокрема, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.
При цьому злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.
Будь-які докази на підтвердження вчинення ОСОБА_1 дій, які би підпадали під ознаки правопорушення, передбаченого саме ст. 185 КУпАП - в матеріалах справи відсутні.
Само по собі складення протоколу про адміністративне правопорушення, за відсутності інших даних на підтвердження наявності складу адміністративного правопорушення, не є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Також, відповідно до протоколу, складеного щодо ОСОБА_1 , правопорушення, що ставиться йому у провину, фіксація на відео відсутня, жодних видеофалів на матеріальних носіях суду не надано.
Крім того, в протоколі не зазначено свідків вчинення зазначеного адміністративного правопорушення, отже, працівниками поліції не надано до суду належних доказів про те, що подія мала місце.
Таким чином, розглянувши справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.
За положеннями ст.62 Конституції України усі сумніви щодо винуватості особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За відсутності складу адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення не може бути накладене, а провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
З огляду на викладене провадження у справі необхідно закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 173-2 та ст. 185 КУпАП.
Щодо видалення конференційної інформацію з матеріалів справи (журналу судового засідання від 30.10.2023 року та матеріалів об`єднаної справи) інформацію про ОСОБА_1 , його особисте та приватне життя, сімейні відносини, родичів та близьких, майновий стан, суд зазначає наступне:
Правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, врегульовані Законом України «Про захист персональних даних» (далі Закон № 2297-VІ), який спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних. Цей Закон поширюється на діяльність з обробки персональних даних, яка здійснюється повністю або частково із застосуванням автоматизованих засобів, а також на обробку персональних даних, що містяться у картотеці чи призначені до внесення до картотеки, із застосуванням неавтоматизованих засобів.
У статті 2 Закону № 2297-VІ дано визначення терміну обробка персональних даних це будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем.
Персональні дані це відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.
Згода суб`єкта персональних даних це добровільне волевиявлення фізичної особи (за умови її поінформованості) щодо надання дозволу на обробку її персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, висловлене у письмовій формі або у формі, що дає змогу зробити висновок про надання згоди.
Розпорядник персональних даних це фізична чи юридична особа, якій володільцем персональних даних або законом надано право обробляти ці дані від імені володільця.
Відповідно до частини п`ятої статті 6 Закону № 2297-VІ обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством.
Суд звертає увагу, що персональні дані ОСОБА_1 частково повідомлені ним самим, частково його матір`ю ОСОБА_2 та зазначені для конкретних та законних цілей, а самезапобігання правопорушенням, зміцнення законності та виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, що передбачено статтею 1 КУпАП, передача цих даних вчинена на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а отже підстав для їх видалення з матеріалів справи суд не вбачає.
Керуючись ст.ст. 173-2, 185, 246, 247, 251, 252, 273, 278, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 173-2 та ст. 185 КУпАП.
Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст постанови складено 08.11.2023 року.

Суддя: І. Б. Чайкін