Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/673/23
Провадження № 3/670/398/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року смт. Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Мамаєв В.А., розглянувши матеріали, які надійшли із сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 3 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Адамівка Віньковецького району Хмельницької області, громадянина України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерка, за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 964129 від 05.10.2023 рокуОСОБА_1 24.09.2023 року близько 15 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 на території Свято-Покровського храму, тобто у громадському місці, ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою та образливо чіплялася до громадянки ОСОБА_2 , чим порушувала громадський порядок та спокій громадян, та вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 винну у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнала та пояснила, що 24.09.2023 року вона перебувала на території Свято-Покровського храму в с. Адамівка, де перебували багато різних людей із Зіньківської ТГ та інших населених пунктів, які здійснювали заміну замків на дверях храму. Вона є прихожанкою даного храму, її це обурило, в результаті чого у неї виник конфлікт із ОСОБА_3 . Вона запитала у останньої чому та прийшла до храму, оскільки не є прихожанкою храму. Зі слів інших людей громади ОСОБА_2 іншої віри і що вона не має відношення до православної віри. Вона назвала ОСОБА_2 «кацапкою» і сказала, що її «купали в бочці» по її вірі, як «квочку». Потім до неї підійшла матушка та забрала її читати молитву. Будь-яких інших образливих слів або іншої нецензурної лайки вона не говорила. Відносно ОСОБА_2 вона також не виражалася нецензурною лайкою.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 повідомила, що 24.09.2023 року вона перебувала на території Свято-Покровського храму, що знаходиться у с. Адамівка, де до неї почала чіплятися місцева жителька ОСОБА_1 , яка у присутності жителів Зіньківської громади, називала її «кацапкою» та що вона «купалася в бочці», що в неї не така віра. Нецензурної лайки ОСОБА_1 по відношенню до неї не вживала.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_4 повідомила, що 24.09.2023 року вона перебувала біля храму разом із ОСОБА_2 та чула, як ОСОБА_1 називала її «кацапкою» та «що в бочці купали її». ОСОБА_1 нецензурну лайку відносно ОСОБА_2 не вживала.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 повідомила, що 24.09.2023 року їй зателефонували та повідомили, що біля їхнього храму в с. Адамівка зібралося багато людей. Вона приїхала до храму на велосипеді, коли конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 закінчився. ОСОБА_1 сиділа на лавці біля храму плакала, в неї був подертий халат. Вона не чула більше нічого.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

При цьому в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України»(з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282.

Відтак, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Згідно з ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені у протоколі повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у Суду.

Тому суд не бере до уваги протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 964129 від 05.10.2023 року, оскільки викладені в ньому обставини щодо висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою по відношенню до ОСОБА_2 не підтверджується жодним іншим доказом по справі, а навпаки спростовується поясненнями ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , та свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Інших доказів, які б вказували на наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП органом Національної поліції надано не було.

Відповідно до ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України - обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження у справі необхідно закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.7, 247, 283, 284, 294 КУпАП, ст. 62 Конституції України,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити за відсутності у її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Віньковецький районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.А. Мамаєв