Справа № 206/4076/23
Провадження № 3/206/2018/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Лукінова Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , за ст. 173 КУпАП, -

за участю особи, відносно якої складено протокол: ОСОБА_1

захисника-адвоката Багмет М.О.

потерпілого ОСОБА_2

захисника-адвоката Мороза Є.В.

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ№591660 від 24.08.2023, гр-н ОСОБА_1 , у період часу з 12.08.2023 по 19.08.2023 приблизно о 13 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив хуліганські дії, а саме висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою на адресу ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 працівниками поліції кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 , вину у інкримінованому йому адміністративному правопорушенні, передбаченому ст. 173 КУпАП не визнав в повному обсязі та заперечував проти обставин викладених в протоколі, справу просив закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Разом з тим суду показав, що він є сусідом ОСОБА_3 . Будь-яких хуліганських дій по відношенню до останнього у період зазначений в протоколі він не вчиняв, оскільки перебував з 08 год. до 19 год. на роботі. Присутнім під час складання протоколу не був, працівники поліції надали йому вказаний протокол коли він їх викликав з інших підстав. Потерпілий ОСОБА_3 коли його бачить постійно знімає його на відеокамеру та провокує.

Потерпілий ОСОБА_3 в судовому засіданні суду показав, що 12.08.2023 він виходив з будинку та чув як лунають звуки відеоспостереження з будинку ОСОБА_4 . ОСОБА_5 (батько) ОСОБА_1 побіг в його бік і почав щось кричати. ОСОБА_5 постійно його обзиває. Від сім`ї ОСОБА_6 одномоментно в його бік та в бік його сім`ї постійно надходять погрози та провокації. Вважає, що погрози від останніх є провокацією до вчинення ним певних дій. ОСОБА_7 в зазначений проміжок часу в протоколі висловлювався нецензурною лайкою на його адресу. Допитана в судому засіданні свідок ОСОБА_8 , суду показала, що ОСОБА_1 є її братом. Ніхто з родини ОСОБА_6 не ображає ОСОБА_3 . ОСОБА_1 працює три дні поспіль, потім один день вихідний. 12.08.2023 не пам`ятає чи працював ОСОБА_7 . Також зазначила, що між будинком ОСОБА_9 і ОСОБА_3 є паркан, з її подвір`я вона бачить двір ОСОБА_10 , якщо з двору останнього хтось розмовляє їй не чутно, але крики вона б почула.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 суду показала, що є дружиною ОСОБА_1 12.08.2023 по 19.08.2023 її чоловік міг висловлюватись, але не в бік ОСОБА_3 . В цей період часу вона не бачила ОСОБА_12 і не чула, що б її чоловік висловлювався нецензурною лайкою на адресу останнього. Чоловік в цей час постійно був на роботі. Також вказала, що ОСОБА_3 в цей період стріляв по їх автівці.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 показала, що вона є дружиною потерпілого ОСОБА_2 12.08.2023 з 21:30-21:45 сусід ОСОБА_5 почав погрожувати їх сім`ї. 13.08.2023 з будинку АДРЕСА_2 , було увімкнене відеоспостереження. ОСОБА_7 перешкоджав їх руху з дітьми на автівці коли вони йшли по вулиці і почав казати їм неприємні слова та впродовж всього часу провокує її чоловіка. ОСОБА_13 висловлювався всюди і постійно на їх адресу.

Суд, заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_3 , свідків, захисників-адвокатів, дослідивши відеозапис, письмові докази у справі, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з огляду на наступне.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т.а ін.).

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Разом з тим, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ№591660 від 24.08.2023 вказано, що у ОСОБА_1 наявний хуліганський мотив, однак дані обставини не встановлені в судовому засіданні.

Покази свідків надані суду не підтверджують та не спростовують вини останнього, як вбачається з показів потерпілого ОСОБА_3 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та ОСОБА_2 , а також дослідженого в судовому засіданні відеозапису наданого потерпілим ОСОБА_3 , судом встановлено, що між родинами ОСОБА_14 та ОСОБА_6 , які є сусідами, виникла обопільна сварка на ґрунті довготривалих неприязних відносин з приводу їх домоволодінь. Крім того, всі свідки мають пряму зацікавленість у вирішенні вказаної справи, оскільки є учасниками неприязнених відносин та конфлікту, що склався.

Окрім того, потерпілий ОСОБА_3 в своїх показах щодо дій ОСОБА_1 посилається на те, що ОСОБА_1 його постійно провокує та тероризує його родину.

В свою чергу особа відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та свідки захисту, надали покази щодо провакацій та терерозування з боку потерпілого.

Таким чином, надані покази ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та свідків допитаних в судовому засіданні є діаметрально протилежними один від одного, що лише підтверджує стійки неприязнені відносини, які склалися між учасниками процесу.

Наявні та досліджені в судовому засіданні відео та аудіо записи не мають конкретних дат події, що виключає їх прийняття в якості доказу саме в період зазначений в протоколі. Окрім того, на аудіо записах прослуховується велика кількість різних голосів без зазначення ідентифікаційних ознак осіб, що позбавляє можливості суд встановити кому саме належить кожен із голосів зафіксованих на аудіоносії.

Крім того наявний в матеріалах справи протокол про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення або такого що готується, складений від 20.08.2023 за заявою свідка ОСОБА_2 містить лише посилання на прізвище ОСОБА_6 .

Що стосується наявної в матеріалах справи заяви ОСОБА_2 , то в ній міститься посилання на осіб ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , а також на ОСОБА_17 і ОСОБА_18 , які як було встановлено в судовому засіданні є учасниками обопільних сварок на протязі тривалого часу. Разом з тим в судовому засіданні вказані пояснення свідка ОСОБА_2 викладені в заяві не знайшли свого підтвердження під час її допиту в судовому засіданні.

Будь-які інші докази щодо спрямованості умислу ОСОБА_1 на порушення громадського порядку судом не здобуто.

Окрім того, суд вважає за необхідне вказати, що працівники поліції допустились помилок при фіксації даного правопорушення, оскільки формально підійшли до проведення перевірки за вищевказаними фактами, належним чином не сформулювали фабулу адміністративного правопорушення, не встановили час, місце перебування учасників подій на момент скоєння правопорушення, свідків правопорушення, мотиви та умисел на вчинення ОСОБА_1 протиправних дій та чи порушувався під час даних дій громадський порядок чи спокій громадян, не надали належні характеризуючи дані щодо учасників описаних подій.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі.

Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173КУпАП.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1ст.247КУпАП, керуючись ст.ст.173,221,283,284,285,287-289 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173КУпАП - закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Поштаренко