Справа № 359/9338/23
Провадження № 3/359/4472/2023
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

3 жовтня 2023 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., розглянувши, за участю потерпілої та свідків, адміністративний матеріал, який надійшов від Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_1 ,

в с т а н о в и в :

09.09.2023 року о 18 год. 36 хв. перебуваючи за адресою: м. Бориспіль, вул. Бежівка,1 (п`ятий поверх, кухня) виражалася нецензурною лайкою у сторону гр. ОСОБА_2 , принижуючи її честь та гідність, чим вчинила дрібне хуліганство, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, причина неявки суду не відома.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 09.09.2023 року ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою у її сторону, чим принижувала її честь та гідність.

Водночас, судом було задоволено клопотання потерпілої ОСОБА_2 про допит свідків.

Так, свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показав, що 09.09.2023 року він разом з дружиною перебував на кухні, де ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 . Також зазначив, що ОСОБА_1 перебувала в стані сп`яніння.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні показала, що в той день вона прийшла до свого учня ОСОБА_5 та чула, як на п`ятому поверсі ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою.

Свідки були попереджені про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих свідчень, тому підстав для сумнівів чи критичної оцінки їх свідчень суд не вбачає.

Суд, заслухавши потерпілу та свідків, ознайомившись з матеріалами справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Тому, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно чином з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце. За визначенням закону, це місце, де знаходяться (проводять дозвілля інші люди, і яке не є об`єктом особистої власності. Такими місцями є парки, театри, парковки, вулиці, магазини, різноманітні установи.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.

Від хуліганських слід відрізняти дії, які вчинені щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками. Такі дії можуть бути оцінені як хуліганство лише тоді, коли вони були поєднані із очевидним для винного порушенням громадського порядку та були на таку мету спрямовані.

Однією із форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, а також образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини.

Громадське місце характеризується своєю суспільною значущістю, для задоволення культурних, ідеологічних, політичних, естетичних, економічних, та інших інтересів багатьох людей, що передбачає вільний доступ і їх спільне використання необмеженою кількістю людей. Під такі ознаки окрім іншого підпадають і вулиці. Громадський порядок це система суспільних відносин, що виникають та існують здебільшого в громадських місцях, що ґрунтується на дотриманні норм права й інших соціальних норм, спрямованих на забезпечення особистої безпеки громадян та громадської безпеки, та створення сприятливих нормативних правових умов для праці та відпочинку людей, основаних на дотриманні прав і свобод людини та громадянина, повазі до їхньої честі, гідності, соціальної моралі.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення підтверджується, дослідженими в судовому засіданні, письмовими доказами: даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №977060 від 19.09.2023 року, який складений та підписаний уповноваженою на те особою, а його зміст у повній мірі відповідає вимогам ст. 256 КУпАП (а.с.2), письмовими поясненнями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (а.с.5,6) та іншими матеріалами справи.

Зазначене порушення ОСОБА_1 вказує на наявність в діях останньої складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому є підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення.

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що виражання нецензурною лайкою у громадському місці з боку ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 , утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вказане узгоджується з вище переліченими доказами, жодних сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку, в сукупності підтверджують вину правопорушниці у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У цьому зв`язку суддя приходить до висновку, що у справі про адміністративне правопорушення є достатньо достовірних, належних та допустимих доказів, які вказують на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Доводи ОСОБА_1 про те, що ніяких хуліганських дій вона не робила не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні і спростовуються вищевказаними доказами.

Отже, твердження, наведені в протоколі про адміністративне правопорушення про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є безпідставними.

Відповідно до статті 24 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 23 Кодексу України про адміністративне правопорушення, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником так і іншими особами.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер скоєного, особу правопорушника, відсутність обтяжуючих відповідальність обставин, матеріали справи, та те, що тяжких наслідків не настало, суд дійшов висновку, що на правопорушницю має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з ОСОБА_1 , на яку накладено адміністративне стягнення судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп.

На підставі викладеного, керуючись п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 23, 33, ст. 173 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_1 , в скоєні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП України та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок, що слід стягнути на користь Держави України (отримувач коштів: ГУК у Київській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; банк отримувача: Казначейство України(ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0010103; код класифікації доходів: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_1 , на користь державного бюджету України (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106; призначення платежу: судовий збір) судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк