П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, відносно якої складено протокол, розглянувши матеріали справи, які надійшли із Управління Служби безпеки України в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює інженером з підготовки кадрів ДО «Укрпродконтракт» ДА «Укрпродконтракт», місце проживання: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №21 від 02.11.2023 за п. 6 ч. 1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з даними протоколу у Державній організації «Укрпродконтракт» Державного агентства Укрпродконтракт» інженер з підготовки кадрів (відповідальний працівник режимно-секретного органу, далі - РСО) ОСОБА_1 , у порушення вимог ст.20, 21, 28 Закону України «Про державну таємницю», п.п.21, 22, 23, 32, 34, 41, 42, 116, 211, 349, 353, 358, 361, 362, 434 «Порядку організації та забезпечення режим) секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2013 року №939 (далі - «Порядок 939»), вчинила правопорушення, передбачене п.6 («невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці») ч.1 статті 212-2 («Порушення законодавства про державну таємницю») Кодексу України «Про адміністративні правопорушення». Так, в рамках статті 37 Закону України «Про державну таємницю» Управлінням СБУ в Закарпатській області у період з 21 вересня по 05 жовтня 2023 року було проведено перевірку стану охорони державної таємниці у ДО «Укрпродконтракт». За результатами проведеної перевірки стану охорони державної таємниці у ДО «Укрпродконтракт» органом СБУ виявлено ряд порушень вимог чинного законодавства України про державну таємницю щодо документального оформлення забезпечення режиму секретності в режимних приміщеннях, ведення номенклатури секретних справ, формування номенклатурних секретних справ та проведення квартальних перевірок матеріальних носіїв секретної інформації. Додатково, відповідальним працівником РСО ОСОБА_1 , у порушення вимог ст.ст.20, 21 Закону України «Про державну таємницю», п.п.21, 22 «Порядку №939», до Управління СБУ в Закарпатській області не надіслано відповідні матеріали на переоформлення спецдозволу ДО «Укрпродконтракт» (заявка, акт перевірки стану режиму секретності в установі), які у разі закінчення строку дії спеціального дозволу подаються органу СБУ не пізніше ніж за місяць до закінчення строку його дії. Також, станом на жовтень 2023 року до Управління СБУ в Закарпатській області відповідальним працівником РСО ОСОБА_1 не направлено, у порушення вимог п.23 «Порядку №939», письмові інформування щодо припинення діяльності ДО «Укрпродконтракт», пов`язаної з державною таємницею, або про проведення можливих заходів з ліквідації РСО, відповідно до вимог ст.21 ЗУ «Про державну таємницю», п.п.32, 34 «Порядку №939».

У судові засідання з розгляду даної справи ОСОБА_1 не з`явилася, подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, свою вину визнає. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Враховуючи наведене, а також вимоги ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справ про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд прийшов до наступного висновку.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 212-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за Порушення законодавства про державну таємницю, а саме, зокрема: 6) невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

Вивчивши матеріали справи, даючи оцінку доказам, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за ч. 1 ст. 212-2 КУпАП доведена протоколом про адміністративне правопорушення №21 від 02.11.2023 року (з поясненнями особи про зобов`язання в майбутньому не порушувати вимоги чинного законодавства), витягом з акту перевірки стану охорони державної таємниці у ДО «Укрпроконтракт» ДА «Укрпродконтракт» від 09.10.2023, копіями наказів від 29.09.2022, від 24.10.2022, обліковою карткою, посадовою інструкцією, письмовими поясненнями ОСОБА_1 та іншими документами у їх сукупності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст.212-2 КУпАП. Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність суд не знаходить.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

З врахуванням особи винного, фактичних обставин, характеру вчиненого правопорушення, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 33-35, 40-1, ст.212-2, ст.ст.251, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст.212-2 КУпАП, та накласти стягнення у виді штрафу у дохід держави в розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює інженером з підготовки кадрів ДО «Укрпродконтракт» ДА «Укрпродконтракт», місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь держави 536,80 (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.) грн судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда