Справа № 214/8653/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

09 листопада 2023 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чернова Н.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №4 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, не працює, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Саксаганського суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшли матеріали адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №995152 від 01.11.2023 року слідує, що 26.10.2023 року приблизно о 16:30 год. гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в ході конфлікту виражався у адресу гр. ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Особа, як притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину визнав, погодився з обставинами, зазначеними у протоколі.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).

ОСОБА_3 розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти непристойні висловлювання в бік інших осіб. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій манері. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Згідно із ст. 280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із приписами ст. ст. 251, 252 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фото-зйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Водночас, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно із ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, вислухавши пояснення особи, як притягається до адміністративної відповідальності, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, вислухавши пояснення особи, як притягається до адміністративної відповідальності, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вина гр. ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №995152 від 01.11.2023 року (а.с 1); рапортом чергового поліції Кокліхіна від 26.10.2023 року (а.с.3); протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 26.10.2023 року (а.с. 4); письмовими поясненнями ОСОБА_2 (а.с. 5); письмовими поясненнями ОСОБА_4 (а.с. 6); письмовими поясненнями ОСОБА_5 (а.с. 7); письмовими поясненнями ОСОБА_1 (а.с.8).

З урахуванням викладеного, враховуючи характер і ступінь суспільної небезпечності здійсненого правопорушення, особу яка притягається до адміністративної відповідальності, той факт, що вчинене адміністративне правопорушення мало місце та знайшло своє підтвердження під час розгляду справи, з метою виховання правопорушника та попередження наступних правопорушень, суд приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ст. 173 КУпАП, що забезпечить виховання особи, що вчинила правопорушення, а також запобігання вчиненню ним нових правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 536, 80 грн.

Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» за рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Керуючись ст.ст.33-35, 173, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна) гривня 00 копійок в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Н.В. Чернова