Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/1037/23
№ провадження 3/624/535/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

смт. Кегичівка 02 листопада 2023 року

Суддя Кегичівського районного суду Харківської області Куст Н.М., розглянувши матеріали справи, що надійшли з Головного управління ДПС у Харківській області про адміністративне правопорушення відносно якого

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Підлужне, Кременчуцького району, Полтавської області, українець, громадянин України, освіта повна вища, одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, ІПН НОМЕР_1 , керівник ТОВ «Слобожанське-Агро», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №1539/20-40-07-14-30 від 16 жовтня 2023 року за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Слобожанське-Агро» встановлено, що ОСОБА_1 , який є директором ТОВ «Слобожанське-Агро» вчинив правопорушення, в саме: порушення вимог п.п 14.1.181, 14.1.185, п. 14.1 ст. 14, п.198.1, п. 198.2, п.198.3, п.198.6 ст. 198, п. 200.1 ст. 200 Податкового Кодексу ТОВ «Слобожанське-Агро» неправомірно включено до складу податкового кредиту податкової декларації з податку на додану вартість за липень 2023 року суму ПДВ у розмірі 2338237 грн, внаслідок чого було завищено суму податкового кредиту та суму від`ємного значення податку на додану вартість, в т.ч. за період: липень 2023 року -2338237 грн.

Порушення встановлено актом перевірки від 16 жовтня 2023 року № 31007/20-40-07-14-04/41662195.

ОСОБА_1 через канцелярію суду надав клопотання в якому просив закрити провадження у справі №624/1037/23 щодо притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «Слобожанське-Агро» ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення пославшись на те, що відповідно до п. 7 ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 ст. 78 цього ПК України), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до ПК України, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Так, ТОВ «Слобожанське-Агро» скористалися своїм правом та подали заперечення від 26 жовтня 2023 року на Акт.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, у своєму клопотанні про закриття справи просив розглядати її без його участі.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до наступного.

Ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), суддя, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, так і у справах про адміністративні правопорушення, суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у протоколі про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, встановлена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

На підтвердження винуватості до матеріалів протоколу додано акт перевірки ТОВ «Слобожанське-Агро» від 16 жовтня 2023 року № 31007/20-40-07-14-04/41662195 (а.с.8-11).

Головному управлінню ДПС у Харківській області від ТОВ «Слобожанське-Агро» надіслано заперечення на акт документальної позапланової виїзної перевірки від 16 жовтня 2023 року № 31007/20-40-07-14-04/41662195, це підтверджується копією квитанції Укрпошта від 26 жовтня 2023 року.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Згідно з п. 86.1. ст. 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт, якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати (абзац другий п. 86.1 ст. 86 ПК України).

У разі незгоди платника податків з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці), платник податків згідно з п. 86.7 ст. 86 ПК України має право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення.

Розгляд заперечень здійснюється комісією з питань розгляду заперечень протягом 10 робочих днів (п.86.7.1 ст.86 ПК України).

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки (ч. 2 п. 86.7.4 ст. 86 ПК України).

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту (п. 86.7.5. ст. 86 ПК України).

За результатами перевірки у випадках, встановлених п. 58.1 ст. 58 ПК України, контролюючий орган виносить податкові повідомлення-рішення, які згідно з п. 56.1 ст. 56 ПК України можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Так, до матеріалів протоколу не надано ні висновку за результатами розгляду заперечень, ні винесених податкових повідомлень-рішень.

Інших доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення матеріали справи не містять.

Таким чином, докази, які б підтвердили факти, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення матеріли справи не містять, а сам по собі протокол може бути беззаперечним доказом вини.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом та не підтверджується наявними у справі доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За цих обставин, суд закриває адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 9, 163-1, 245, 247 КУпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу до Харківського апеляційного суду через Кегичівський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Н.М. Куст