ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 711/6049/23

Провадження № 3/712/3006/23

24 жовтня 2023 року, суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Бащенко С.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , працюючого директором ТОВ «Юнікорнс», юридична адреса: м. Черкаси, вул. М.Залізняка, 138, корп.11, офіс 4, відомості про ідентифікаційний номер відсутні,

за ч. 1 ст. 163-1 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №645/23-00-07-05-03 від 28.08.2023 року: генеральний директор ТОВ «ЮНІКОРНС» вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 163-1 КпАП України, а саме встановлено порушення ТОВ «ЮНІКОРНС» вимог п.п.14.1.191, п.14.1, ст.14, п.п.138.3.3, п.138.3, ст. 138, п.185.1, ст. 185, п.187.1, ст.187, п.188.1, ст.188, п.п.192.1.1, п.192.1, ст.192, п.201.1, ст.201 розділ V Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 р.( зі змінами та доповненнями), що призвело до завищено суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за червень 2023 року у сумі 31848 грн.

Адвокат Гончар Л.В., яка представляє інтереси ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилася, надала суду письмове пояснення, в якому просила закрити провадження відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в його діях адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, також просила розгляд справи поводити без її участі та участі ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 252, 280 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення обставини правопорушення повинні бути з`ясовані всебічно, повно і об`єктивно в їх сукупності.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. До цих ознак належать: об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт; суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Конституційний Суд України у рішенні від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 (п.4.2.) у справі за конституційним зверненням громадянина щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (Справа N 1-34/2010) дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частина друга статті 8 Конституції України).

Також Конституційний Суд України вказав, що згідно з частиною другою статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Необхідність індивідуалізації адміністративної відповідальності передбачена частиною другою статті 33 Кодексу (Кодексу України про адміністративні правопорушення), якою визначено, що при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Отже, вина є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, а ознакою його об`єктивної сторони є дія чи бездіяльність.

Таким чином, з визначення «адміністративного правопорушення» випливає, що обов`язковими ознаками складу адміністративного правопорушення є вина (ознака суб`єктивної сторони), а також дія чи бездіяльність (ознака об`єктивної сторони).

У відповідності до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, однією із обов`язкових складових має бути посадовою особою у протоколі вказано суть адміністративного правопорушення. Іншими словами посадова особа має чітко вказати у протоколі діяння, що інкримінується потенційному правопорушнику, передбачене чинним законодавством і за порушення якого настає адміністративна відповідальність, у даному випадку за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. Тобто, зазначити об`єктивну сторону складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 6 Розділу ІІ Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення (затверджена наказом Міністерства фінансів України 02.07.2016 року № 566) при викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено.

Таким чином, протокол про адміністративні правопорушення повинен містити всю необхідну інформацію щодо дій чи бездіяльності відповідної особи, що забезпечить їх правильну кваліфікацію та притягнення особи до відповідальності за належною статтею Кодексу.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Всупереч наведеним приписам законодавства протокол №645/23-00-07-05-03 про адміністративне правопорушення від 28 серпня 2023 року не містить усіх обов`язкових ознак (складових) правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, з урахуванням ч. 1 ст. 9 КУпАП, що виключає притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення №645/23-00-07-05-03 від 28 серпня 2021 року вказано, що генеральний директор ТОВ «ЮНІКОРНС» ОСОБА_1 вчинив порушення вимог п.п.14.1.191, п.14.1, ст.14, п.п.138.3.3, п.138.3, ст. 138, п.185.1, ст. 185, п.187.1, ст.187, п.188.1, ст.188, п.п.192.1.1, п.192.1, ст.192, п.201.1, ст.201 розділ V Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 р.( зі змінами та доповненнями), що призвело до завищено суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за червень 2023 року у сумі 31848 грн.

Разом з тим, у вказаному протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, які саме дії або бездіяльність вчинені генеральним директором ТОВ «ЮНІКОРНС» ОСОБА_1 та в чому полягає їх протиправність, чи є в тому його вина, тобто не відображено суть адміністративного правопорушення, не зазначено його об`єктивної та суб`єктивної сторони, які б відповідали диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

При складанні даного протоколу головним державним інспектором відділу перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту ГУ ДПС у Черкаській області Чорноносом С.В. вказано лише формальне посиланням на норми Податкового кодексу України та наведено наслідки порушення таких норм - завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, натомість не зазначено обставини вчинення правопорушення та суть правопорушення.

З аналізу об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 аміністративного правопорушення, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення №645/23-00-07-05-03 від 28 серпня 2023 року, слід зробити висновок, що вона є не конкретизованою, оскільки не зазначено конкретного діяння, що призвело до порушення податкового законодавства.

З огляду на викладене вище, протокол про адміністративне правопорушення №645/23-00-07-05-03 від 28 серпня 2023 року не містить усіх обов`язкових ознак (складових) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, з урахуванням ч. 1 ст. 9 КУпАП, що вказує на відсутність складу правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУПАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду не встановлено наявності належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Стаття 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості, зокрема й те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 р. у справі №463/1352/16-а вказав на те, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно з п.1 ст. 247 КпАП України, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, коли відсутній склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає за необхідне, на виконання вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, розпочате провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст. 247 п.1 КУпАП.

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч. 1 КпАП України закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси С.М.Бащенко