Справа № 351/1820/22
Провадження № 33/4808/784/23
Категорія ч. 1 ст. 139 КУпАП
Головуючий у 1 інстанції КАЛИНОВСЬКИЙ М. .
Суддя-доповідач Повзло
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року м. Івано-Франківськ

Суддя Судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду Повзло В.В., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на постанову судді Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2023 року,

ВСТАНОВИВ :

Постановою судді Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2023 року провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 139 КУпАП закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, через відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення.

23 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку, поза межами строків, встановлених законом на апеляційне оскарження постанови суду, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 дізнався про існування судового рішення тільки 17 жовтня 2023 року під час ознайомлення з матеріалами справи.

Перевіривши апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на оскарження постанови суду, вважаю, що в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови суду необхідно відмовити та апеляційну скаргу повернути апелянту з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року (заява № 23436/03), суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (рішення у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1975 року), не є абсолютним воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги.

Оскаржену постанову винесено 03 лютого 2023 року, цей день є початком перебігу десятиденного строку для подання до апеляційного суду скарги на неї, згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП, що триває до 13 лютого 2023 року включно.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подає, як вбачається зі штампу канцелярії суду Вх.№8214, 23 жовтня 2023 року, відповідно апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження постанови судді.

При цьому, апелянтзаявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді.

Однак, перевіривши доводи. в частині пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді, доходжу висновку про відсутність поважних причин пропуску десятиденного строку з дня винесення постанови згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП на подачу апеляційної скарги.

Так, згідно з матеріалами справи, справу розглянуто в суді першої інстанції 03 лютого 2023 року (а.с. 26-27).

Будь-яких підтверджених доказами доводів, які б дозволяли дійти обґрунтованого висновку про об`єктивні перешкоди здійснити апеляційне оскарження постанови у встановлений законом строк, ОСОБА_1 не наводить.

Приймаючи до уваги, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним, враховую позицію Верховного Суду України. Так, як вбачається з п. 7 Постанови від 24 березня 2016 року № 5-16кс16, судом при вирішенні аналогічного питання було враховано, що заявник достеменно знав і не міг не знати про те, що суддею у відповідний день буде прийняте рішення, у зв`язку з чим не погодився з тим, що початком перебігу строку для подання апеляційної скарги є день отримання копії судового рішення. Згідно з п. 17 постанови від 01 жовтня 2015 року № 5-103кс15 для особи, яка оспорює рішення, ухвалене за викликом цієї особи, але без її участі, початком (початковим моментом) перебігу строку для подання апеляційної скарги є момент проголошення такого рішення.

Аналізуючи зміст п. 27 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Шевченко проти України» враховую, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.

Матеріали справи не містять даних про те, що ОСОБА_1 намагався дізнатися про результати судового розгляду з метою реалізувати процесуальну можливість звернутися з апеляційною скаргою, або існували обставини, які перешкоджали скористатися таким правом.

Апелянт вказує, що дізнався про існування судового рішення 17 жовтня 2023 року, однак строк на оскарження постанови судді обчислюється з дня винесення постанови згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Вказане твердження апелянта не є підставою для поновлення строку, оскільки доступність правосуддя передбачає організаційну та процесуальну можливість кожного звернутися до суду для вирішення своєї справи та отримання інформації у вільний спосіб.

Так, відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.

Стаття 5 Закону «Про доступ до публічної інформації» зобов`язує суб`єктів владних повноважень забезпечувати доступ громадськості до інформації шляхом систематичного та оперативного оприлюднення інформації в офіційних друкованих виданнях, на офіційних веб-сайтах в інтернеті, на інформаційних стендах, будь-яким іншим способом та надавати інформацію на запити.

Діючим законодавством передбачено оприлюднення на офіційному веб-сайті судової влади України та на сайтах судів на Веб-порталі (в розрізі кожного суду) інформації по кожній судовій справі, що слухається у суді.

Офіційні веб-сайти органів влади, є інструментом у взаємовідносинах між державою і громадянином, й як одним із способів отримання інформації щодо руху справи учасником судового провадження.

Відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ст. 129 Конституції України, з метою забезпечення гласності, прозорості та відкритості, інформація щодо стадії розгляду справи, місце, дату і час судового засідання, рух справи, окрім опублікування на офіційному веб-порталі судової влади України, розміщується також на інформаційних стендах суду.

Доступ громадян до приміщення суду є відкритим, що регулюється загальними правилами доступу відвідувачів до приміщення суду.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), учасники судового провадження в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (у справі «Пономарьов проти України»).

Отже, у сторін є не лише права, а й обов`язок вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Правом бути присутнім під час розгляду справи, особа користується на власний розсуд, її неявка, за умови належного сповіщення, не перешкоджає суду розглядати справу у її відсутність, що прямо передбачено ст. 268 КУпАП.

Звертаю увагу, що при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді, доводи щодо законності, обґрунтованості оскарженого рішення не перевіряються, оскільки така оцінка може бути дана тільки в результаті розгляду апеляційної скарги по суті.

Особи, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, розпоряджаються своїми правами на власний розсуд, однак користуватися ними повинні сумлінно в межах процесуального закону відповідно до їх призначення і тією мірою і в тих формах, які необхідні для досягнення мети провадження у справі.

Також необхідно роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторно звернутися з апеляційною скаргою з обґрунтованим клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді, з долученням відповідних доказів.

З огляду на наведене, в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді належить відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 , в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 03 лютого 2023 року.

Апеляційну скаргу з додатками повернути апелянту - ОСОБА_1 .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Повзло