Провадження № 3/484/2201/23
Справа № 484/5737/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.10.2023 м. Первомайськ

Суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Шикеря І.А, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов до суду 23.10.2023 від Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ФОП, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 893988 від 22.09.2023, складеного поліцейським ВРПП Доценко К.С. зазначено що, 21.08.2023 о 08.22 год., ОСОБА_1 по вул. Багряного в м. Первомайську Миколаївської області, відносно гр. ОСОБА_2 виражався грубою нецензурною лайкою, висловлював образи, чим порушив громадський порядок і спокій громади, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з клопотанням про розгляд даної справи за його відсутності, а також письмові пояснення, у яких зазначив, що своєї вини у вчинення зазначеного вище адміністративного правопорушення не визнає, з підстав того, що складений відносно нього протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, оскільки вважає, що відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. У протоколі не зазначено, якими саме діями він порушив громадський порядок і спокій громадян, а обставини, викладені у протоколі, не відповідають диспозиції ст.173 КУпАП. Крім того, до протоколу не додано доказів того, що вул. Багряного, де розташовано його будинок, є громадським місцем. До того ж, у матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про вчинення ним правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. За наведеного вважає, що складений відносно нього протокол є безпідставним та неправомірним, в зв`язку з чим, просив провадження у справі закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Клопотань про допит потерпілої, в порядку ч.3 ст.269 КУпАП, до суду не надходило.

Дослідивши протокол та додані до нього матеріали, письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя дійшов наступного висновку.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (частини 1-3 ст. 7 КУпАП).

Згідно із ст.245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших дій. При цьому, для кваліфікації таких дій за ст.173КУпАП обов`язковому встановленню підлягає те, чи були вони вчинені з хуліганських мотивів, тобто через прагнення особи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12), об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння висновується з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Крім того, як зазначено в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Фактичні обставини справи свідчать, що вказаний конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті неприязних сусідських відносин та триває значний проміжок часу.

Так, у письмових поясненнях від 20.09.2023 ОСОБА_2 зазначає, що з 26.12.2021 її сусід ОСОБА_1 не дотримується правил добросусідства. 21.08.2023 з невідомих їй причин ОСОБА_1 ображав її нецензурною лайкою, погрожував, коли вона поралася у клумбі.

У письмових поясненнях від 22.09.2023 ОСОБА_1 зазначає, що сусідка ОСОБА_2 приходила до його воріт, викидала сміття, била по воротах, він просив її піти, на що вона почала ображати його та його дружину.

Доданий до матеріалів CD-диск містить відеозапис, аудіоряд якого є нерозбірливим, а протоколу огляду відеозапису до протоколу не додано.

Отже, судом встановлено, що між сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують триваючі сусідські сварки, через що склалися неприязні відносини. Тож, дії ОСОБА_1 були спрямовані не на порушення громадського порядку і спокою громадян, через прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, а виникли через систематичні конфлікти із потерпілою, пов`язані з неприязними сусідськими відносинами.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на порушення громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останньому адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно із п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що в силу п.1 ч.1ст.247 КУпАП, є підстави для закриття провадження в справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.8, 173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП - закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя: І.А.ШИКЕРЯ