Справа № 588/2102/23
Провадження № 3/588/948/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2023 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що надійшли з Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Верба Коропського району Чернігівської області, пенсіонерку, з неповною вищою освітою, заміжню, зареєстровану та фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 09.10.2020 органом 5927, РНОКПП НОМЕР_2 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 911096 від 30.09.2023 ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 22.09.2023 приблизно об 11 год. 00 хв. в м. Тростянець, вул. Смородянська виражалася нецензурною лайкою в адресу сусідки ОСОБА_2 , чим порушувала громадський порядок та спокій інших громадян.

Вказане діяння ОСОБА_1 ДОП Відділення поліції № 1 (м. Тростянець) Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області Колісніченком Ю.В. кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вказаному правопорушенні не визнала та пояснила, що 22.09.2023 чоловік сусідки ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_4 городив огорожу. Вона вийшла і зробила йому зауваження з приводу того, що він витягнув межові знаки. Там також була присутня ОСОБА_5 . Після цього вона пішла додому, а пізніше приїхали працівники поліції. Відносно ОСОБА_3 вона не виражалася нецензурною лайкою та навпаки саме сусідка ображала її.

Допитана у судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що вони з чоловіком будують огорожу по городу. Межу було встановлено комісією. 22.09.2023 до них прийшов чоловік сусідки ОСОБА_1 та почав сваритися з приводу будівництва огорожі. Вони викликали дільничного. Після того, як поїхав дільничний, вони знову стали сваритися. Сварка між ними з приводу межі існує давно. В ході сварки вони говорили на підвищених тонах, але не пам`ятає точно чи висловлювалися нецензурною лайкою того дня.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснив, що він є чоловіком ОСОБА_1 . У них із сусідами ОСОБА_7 давно існує спір щодо межі між їхніми господарствами. Комісією були установлені межові знаки, які сусід ОСОБА_8 витягнув та поставив по іншому. Його дружина не виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , навпаки, сам сусід ОСОБА_9 сварився на них. Взагалі його дружина спокійна людина, має захворювання серця, тому їй не можна хвилюватися.

Допитаний у судовому засіданні поліцейський ОСОБА_10 пояснив, що до нього, як дільничного, надійшов матеріал за фактом висловлювання нецензурною лайкою ОСОБА_1 на адресу сусідки ОСОБА_2 . Між даними сусідами виникли неприязні відносини з різних побутових питань. Він виїжджав на виклик, але при ньому ОСОБА_1 не виражалася нецензурною лайкою. Там була також присутня як свідок ОСОБА_11 , але вона відмовилася надавати пояснення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується да адміністративної відповідальності, покази потерпілої та свідка, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не була доведена поза розумним сумнівом, тому провадження у справі необхідно закрити, виходячи з таких мотивів.

Згідно із статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Положення частин 1, 2 статті 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей та документів, а також іншими документами.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події, складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В ході судового розгляду свідок та сама потерпіла не підтвердили фактичні обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, щодо нецензурної лайки ОСОБА_1 в громадському місці.

Суд зазначає, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на те, що у справі відсутні належні, допустимі та достатні докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд приходить до висновку про відсутність в її діях складу вказаного правопорушення, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст. 7, 173, 247, 251, 255, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 911096 від 30.09.2023 щодо ОСОБА_1 закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Огієнко