Справа № 405/4867/23
Провадження №3/405/1028/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2023 року Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Плохотніченка Л.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Головного управління ДПС у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого головою ліквідованої комісії ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №6»,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

в провадження Ленінського районного суду м.Кіровограда надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 000964 від 07.07.2023 з додатками, складений у відношенні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП, відповідно до змісту якого адміністративне правопорушення було вчинено 07.07.2023 о 11 год. 00 хв. за адресою: м. Кропивницький, вул. Яновського,50, а саме: порушення порядку ведення податкового обліку в частині внесення недостовірних даних до декларацій з ПДВ і податку на прибуток, які підписані посадовою особою головою комісії з припинення ОСОБА_2 через не виконання ним посадових обов`язків, в результаті чого занижено податок на прибуток на суму 55078 грн. відповідно до акту перевірки від 07.07.2023 року №5228/11-28-07-03/08680253.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся у спосіб, визначений ст. 277-2 КУпАП, шляхом направлення повісток за адресою, вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення та по місцю роботи.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказана адреса реєстрації ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 . Однак, листи з судовими повістками, надіслані за даною адресою, не повертаються до суду.

Поряд з цим, судом відзначається, що ОСОБА_2 був належним чином обізнаний щодо складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення від 07.07.2023 року №000964, про що свідчить підпис останнього у зазначеному протоколі. Однак, до суду із запитом про рух даної справи про адміністративне правопорушення та її судовий розгляд ОСОБА_2 не звертався. Крім того, судом відзначається, що інформація про день, час та місце розгляду даної справи завжди завчасно розміщувалась на офіційному сайті «Судова влада України» в розділі «Список судових справ, призначених до розгляду», інформація якого є відкритою та загальнодоступною.

Судом відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

При цьому, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, суд приходить до висновку, що незважаючи на всі, передбачені законом заходи, вжиті судом, для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час, день та місце судових засідань, ОСОБА_2 в судові засідання не являвся та не звертався до суду із запитом про рух даної справи про адміністративне правопорушення та її судовий розгляд, що розцінюється судом, як спосіб захисту ОСОБА_2 з метою навмисного затягування строків розгляду справи.

Враховуючи положення зазначених вище норм та беручи до уваги, що КУпАП не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за ч. 1 ст. 163-1КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку про винність ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 07.07.2023 №000964; наказом про внесення змін до складу комісії з припинення державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№6)» шляхом ліквідації; склад комісії з припинення державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№6)» шляхом ліквідації; актом документальної позапланової виїзної перевірки податкового валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктами 44.1, 44.2 ст. 44 Податкового кодексу України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту. У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.

Підпунктом 134.1.1 п.134.1 ст.134 Податкового кодексу України визначено, що прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу. Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається: зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку); збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку). Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається: збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку); зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).

Однак, товариство не дотримувалось в своїй фінансово - господарській діяльності вищевказаних вимог Податкового кодексу України, що призвело до заниження податку на прибуток на загальну суму 55078 грн.

Оскільки ч.1 ст. 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, то в діях ОСОБА_2 є склад даного правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення. Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення посадовими особами ГУ ДПС у Кіровоградській області ДПС України порушення було виявлено 07.07.2023, тобто на час розгляду судом справи про адміністративне правопорушення закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст.38 КУпАП, що є відповідно до п.7 ч.1 ст.247 КУпАП обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 38, 163-1 ч.1, 247, 283, 284, 287 КУпАП, суд -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Леонід Іванович Плохотніченко