ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6453/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Тамара Олександрівна, розглянувши справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , головного бухгалтера ТОВ "Фонстера Енерджі", зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

07.09.2023 до Дарницького районного суду м. Києва з Головного управління ДПС у м. Києві державної податкової служби України надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 10.08.2023 № 28424 про вчинення ОСОБА_1 - головним бухгалтером ТОВ «Фонстера Енерджі», адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення(далі - КУпАП).

Згідно змісту цього протоколу встановлено порушення ТОВ «Фонстера Енерджі» (, далі також - товариство) вимог п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу, п. 5 розділу V Порядку заповнення податкової декларації з податку на додану вартість № 21 затвердженого наказом Міністерства фінансів України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289, в результаті чого ТОВ «Фонстера Енерджі» завищено суму бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації) за травень 2023 року у сумі 58 786 грн.

В суді ОСОБА_1 не визнала факт порушення товариством вимог п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України та п. 5 розділу V Порядку заповнення податкової декларації з податку на додану вартість зазначивши, що уся сума бюджетного відшкодування, зазначена у розділі 20.2.1 декларації з ПДВ за травень 2023 р., була підтверджена під час перевірки, проте відповідні сторінки акту перевірки до протоколу не додані.

Послалась також на невідповідність протоколу вимогам статті 256 КУпАП та відсутність належних доказів вчинення нею адміністративного правопорушення вказуючи, що у протоколі про адміністративне правопорушення немає відомостей про те, у чому саме полягало порушення порядку ведення податкового обліку, яким саме способом було вчинено це правопорушення, а зазначені лише норми закону та наслідки правопорушення, що свідчить про відсутність суті адміністративного правопорушення. Зазначені у протоколі дата та місце вчинення порушення є недостовірними, оскільки в період з 02.08.2023 по 15.08.2023 вона як посадова особа перебувала у черговій щорічній відпустці і фізично не могла здійснювати ніяких протиправних дій за місцем своєї роботи. Порушення, про яке йдеться в протоколі, це разова дія, яка була здійснена в момент заповнення і подачі до контролюючого органу декларації з ПДВ за травень 2023 р. Ця подія відбулась 19.06.2023, про що зазначено на сторінці 5 акту перевірки, проте цю сторінку акту суду не надано. Також суду не надано декларацію з ПДВ за травень 2023 р., ті сторінки акту перевірки, які підтверджують відсутність правопорушення, заперечення платника податків до акту та висновок за результатами їх розгляду, які є невід`ємною частиною матеріалів перевірки, що свідчить про порушення Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016.

З наведених вище підстав ОСОБА_1 просила закрити провадження у справі у зв`язку з недоведеністю її вини у вчиненні адміністративного правопорушення, відсутністю події та складу правопорушення.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, та дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У змістовному відношенні подія адміністративного правопорушення ґрунтується на визначеній законом про адміністративну відповідальність сукупності ознак складу конкретного адміністративного правопорушення, а склад адміністративного правопорушення - це встановлена таким законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.

Частиною першою статті 163-1КУпАП встановлена адміністративна відповідальність керівників та інших посадових осіб підприємств, установ, організацій за відсутність податкового обліку та порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Отже вказана стаття за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює цю норму більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння.

Таким нормативно-правовим актом є Податковий кодекс України (далі - ПК України), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з пунктами 200.1., 200.4. статті 200 ПК України, про порушення яких зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, сума податку на додану вартість, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду, а при від`ємному її значенні така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1. 3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1. 3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Що стосується положень пункту 5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289, то слід зазначити, що цей пункт детально визначає порядок заповнення податкової звітності з податку на додану вартість при від`ємному значенні суми податку, та алгоритм розрахунку суми податку на додану вартість, який підлягає нарахуванню і сплаті за підсумками поточного звітного періоду, або суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

За приписами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Дослідженням матеріалів справи установлено, що зміст складеного щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам статті 256 КУпАП, що полягає у незазначенні у ньому суті адміністративного правопорушення та недостовірності визначення часу вчинення правопорушення.

Посилання у протоколі на порушення вимог пунктів 200.1., 200.4. статті 200 ПК України та пункту 5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість без зазначення, у чому ж конкретно виразились такі порушення, не є належним викладом суті адміністративного правопорушення в розумінні статті 256 КУпАП України, оскільки, як зазначено вище, вказані норми є загальними і передбачають різні варіанти визначення суми податку на додану вартість в залежності від вихідних даних.

Більше того, сама по собі помилка при заповненні податкової декларації при відсутності даних, що така помилка зумовлена порушенням порядку ведення податкового обліку,не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1КУпАП.

Часом вчинення правопорушення у протоколі зазначено 10.08.2023 13-00 год, проте вказана обставина спростовується даними податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2023 р., що була подана до контролюючого органу 19.06.2023.

Порушення, про яке йдеться у протоколі, вчиняється разово і не є триваючим, а відтак датою його вчинення не може вважатися дата складання акту перевірки.

Незважаючи на те, що в силу положень статті 251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення підлягає оцінці в якості одного з джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення, за своєю юридичною природою цей процесуальний документ є єдиною підставою для розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення (за винятком визначених законом випадків, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається), за аналогією з обвинувальним актом у кримінальному провадженні.

Саме тому закон детально регламентує процедуру складання та надсилання протоколу про адміністративне правопорушення, визначає компетенцію осіб щодо складення протоколу та чіткі вимоги до його змісту (статті 254-257 КУпАП).

Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже ураховуючи, що у складеному щодо ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені дійсний час і конкретні обставини вчинення нею дій, які складають об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1КУпАП, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження в справі за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Що стосується змісту доданих до протоколу окремих аркушів акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Фонстера Енерджі» з питання законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та від`ємного значення з податку на додану вартість за травень 2023 року, яке становить більше 100 тис. грн (від 10.08.2023 № 52933/26-15-07-04-03/44626301), та наданих ОСОБА_1 повного тексту цього акту і заперечень до нього з додатками, то їх дослідження є недоцільним, оскільки відсутність події адміністративного правопорушення є визначальною і достатньою підставою для закриття провадження в справі.

Керуючись частиною першою статті 163-1, статтями 247, 248-252, 279, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: