Справа № 219/1484/22
Провадження № 3/229/915/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2023 р. Дружківський міський суд Донецької області в складі:

судді Дубовика Р.Є.,

за участі секретаря Жаріної Ю.В.,

прокурора Радковського Д.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Дружківка Донецької області матеріали адміністративної справи, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Національної поліції Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , депутата Соледарської міської ради Донецької області,яка зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшов протокол № 78 від 09.02.2022 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складений відносно ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 відповідно до рішення Соледарської міської виборчої комісії від 14 січня 2018 року № 23 зареєстровано депутатом та відповідно до двадцятої сесії 7 скликання від 26 січня 2018 року № 7/20-453 було визнано її повноваження як депутата Соледарської міської ради.

ОСОБА_1 , як депутат Соледарської міської ради Донецької області, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до рішення № 8/1-2 від 11.12.2020 року Соледарської міської ради відсутня інформація, що ОСОБА_1 є депутатом вищевказаної ради, тобто вона припинила повноваження депутата Соледарської міської ради.

Однак, ОСОБА_1 після складання повноважень як депутата Соледарської міської ради Донецької області та згідно п п. «б» п.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» являючись суб`єктом, на яку поширюється дія вказаного Закону, будучи ознайомленою з вимогами Закону про необхідність подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, в порушення вимог ч.2 ст.45 Закону, несвоєчасно, без поважних причин, 08.04.2021 року о 14:09 подала декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування.

Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про час і місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилася, однак надала заяву про розгляд справи без її участі, також просила закрити справу у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти клопотання.

Суд, заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, прийшов до наступних висновків:

Згідно вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Датою і часом вчинення ОСОБА_1 правопорушення, пов`язаного з корупцією, є фактичний час і дата несвоєчасної подачі декларації особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, тобто 08.04.2021 року о 14 год. 09 хв.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 та пов`язаного з корупцією, є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, а саме 09.02.2022 року.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно із рекомендаціями, які відображені у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» № 13 від 25 травня 1998 року у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому, особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі зокрема і питань, чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП.

Частиною 4 статті 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Датою вчинення даного адміністративного правопорушення є 08.04.2021 року.

Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення та у який момент правопорушення вважається виявленим.

Частиною першою статті 1 Закону України № 1700-VII передбачено, що спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, НАЗК.

Згідно із частиною третьою статті 12 цього ж Закону, у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду в порядку, визначеному Національним агентством.

У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Отже, системний аналіз вищезазначених положень Закон № 1700-VII та статей 38, 247, 254 КУпАП дає підстави зробити висновок, що законодавець пов`язує початок обчислення строку з моментом, коли встановлено особою, уповноваженою на складання протоколу, що у діях особи є склад правопорушення. Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Дії особи, уповноваженої на складання протоколу, до моменту його складення можуть свідчити про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що таке діяння містить склад адміністративного правопорушення, зазначається лише при складенні протоколу (у даному випадку 09 лютого 2022 року), після перевірки та зібрання усіх доказів, отримання пояснень від особи.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Наведена норма не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Таким чином, при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 липня 2018 року (справа № 308/8763/15-а).

24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України. На теперішній час Указом Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Розпорядженням Голови Верховного суду України № 61 від 21.10.2022 р. «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Артемівський міськрайонний суд Донецької області)» змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області на Дружківський міський суд Донецької області.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.02.2023 року справу передано на розгляд судді Дружківського міського суду Донецької області Дубовику Р.Є.

З урахуванням того, що з дня виявлення вчиненого ОСОБА_1 правопорушення до дня розгляду справи судом сплив шестимісячний строк, впродовж якого можливе притягнення до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне провадження по справі закрити на підставі п.7 ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.17, 18, 38, 172-6, 245, 247, 251, 256, 280 КУпАП, суд,-

У Х В А Л И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 172-6 ч.1 КУпАП - закрити у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя Р.Є. Дубовик