Справа № 278/4593/23
Провадження №3/278/3183/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І.В. розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ч. 5 ст. 121, ч. 2 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

15.09.2023 о 22 год. 13 хв. за адресою: Житомирська область, Житомирський район, с. Клітчин, по вул. Житомирська, ОСОБА_1 керував транспортним засобом Hyundai, д.н.з. НОМЕР_1 , не користуючись паском безпеки.

Крім того, в цей же день, час та місці ОСОБА_1 керував транспортним засобом Hyundai, д.н.з. НОМЕР_1 , не маючи права керування таким транспортним засобом, тобто без посвідчення водія.

ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, про розгляд справи судом останньому достеменно відомо, про що свідчить його підпис у протоколах. Про дату, час та місце проведення судових засідань повідомлявся належним чином шляхом направлення судових повісток на адресу місця проживання, що зазначена у протоколах, поважних причин неявки в судове засідання суду не повідомив, заяв, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП участь особи за даною категорією справ не є обов`язковою, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи по суті.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 у судові засідання неповажними і розцінює його неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у його відсутність. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Дослідивши матеріали справи, відеозапис з боді-камери патрульного поліцейського, суддя приходить до наступного висновку.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України «Про дорожній рух» від 30 червня 1993 року № 3353, встановлений Правилами дорожнього руху, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Згідно з п. 1.1 Правил дорожнього руху України вони, відповідно до Закону України «Про дорожній рух», встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України.

Відповідно до п. 1.9 Правил дорожнього руху України, особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Статтею 14 Закону України «Про дорожній рух» встановлено, що учасники дорожнього руху зобов`язанні знати і неухильно дотримуватися вимог цього закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху, створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам, виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух.

Відповідно до п. 2.1 «а» ПДР України передбачено, що водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний на автомобілях, обладнаних засобами пасивної безпеки (підголовники, ремені безпеки), користуватися ними та не перевозити пасажирів, не пристебнутих ременями безпеки. Дозволяється не пристібатися в населених пунктах водіям і пасажирам з інвалідністю, фізіологічні особливості яких унеможливлюють користування ременями безпеки, водіям і пасажирам оперативних та спеціальних транспортних засобів (п. 2.3 «в» ПДР України).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 121, ч. 2 ст. 126 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД №168271 від 15.09.2023; протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД №269842 від 15.09.2023; відеозаписом з боді-камери патрульного поліцейського; письмовими пояснення ОСОБА_1 , наданими в протоколах по суті правопорушення, де останній зазначив, що «їхав додому».

З огляду на наведене, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 121, ч. 2 ст. 126 КУпаП, тобто керування транспортним засобом особою, не маючи права керування таким транспортним засобом, тобто без посвідчення водія, та не користуючись при цьому паском безпеки.

Відповідно до ст.13 КУпАП України у разі вчинення особою віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративного правопорушення до неї застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Тому, особу порушника, який є неповнолітнім, ступінь його вини, суддя вважає за можливе застосувати до нього захід впливу, передбачений ст. 24-1 КУпАП України, у вигляді попередження.

Керуючись ст.ст.13, 24-1, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 121, ч. 2 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Застосувати до ОСОБА_1 захід впливу у вигляді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Інна ЗУБЧУК