САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/2572/23
Провадження №3/726/1607/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2023 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від УПП в Чернівецькій області ДПП НП України щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця за національністю, РНОКПП: НОМЕР_1 , працюючого на посаді комплектувальника матеріалів та виробів цеху бронижелетів ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Темп-3000», внутрішньо переміщеної особи, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

У С Т А Н О В И В:

Згідно скерованого на розгляд Садгірського районного суду м. Чернівці протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 242880 від 13 жовтня 2023 року, складеного щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП: «в м. Чернівці вул. Івана Підкови, 19, близько 21 год. 15 хв. гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виражався нецензурною лайкою в сторону працівника поліції ОСОБА_2 , а також під час куріння сигарет спеціально спрямовував сигаретний дим в обличчя поліцейського, чим порушив громадський порядок і спокій громадян і таким чином вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП».

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні своєї вини у вчиненому правопорушенні не визнав. Повідомив, що т ого дня ішов із донькою по вулиці та побачив, як поліцейські зупинили водія із технічною несправністю. Намагався надати водію правову допомогу, однак поліцейські спочатку сказали відійти і не допускали до розгляду справи, хоча водій хотів, щоб йому допомогли при розгляді справи. Не заважав поліцейським, а лише пояснював зміст законодавства. Після того, як водій відмовився від допомоги, через тиск поліції, хотів залишити місце події, але поліцейський зневажливо окликнув його, а тому повернувся і вже з того часу його не відпускали. Зауважив, що подія відбувалася на дорозі, а тому не курив на території спортивної школи. З яких підстав його затримали не розуміє.

Не виражався нецензурною лайкою, не порушував громадського порядку. Просив врахувати і те, що у нього був відсутній умисел та хуліганський мотив, оскільки не мав на меті показати свою ніби вищість чи неповагу до особи, людської гідності, байдуже ставлення до законів і правил поведінки.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, зібрані у ній докази та надавши їм відповідну правову оцінку, приходжу до наступного висновку.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає зокрема у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Таким чином об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає зокрема у нецензурній лайці чи інших діях, які повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, відповідно до суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, особа усвідомлює, що її дії є протиправними і передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Крім цього, мотив особи спрямований на задоволення індивідуальних проблем самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (постанова ВСУ від 04.10.2012 у справі № 5-7к12).

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним дій.

Таким чином для доведення вини ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні, передбаченому ст. 173 КУпАП, слід встановити наступне:

-факт вчинення діяння нецензурної лайки чи інших дій;

-настання наслідків у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян;

-причинно-наслідковий зв`язок між діяннями та наслідками;

-хуліганський мотив поведінки особи.

Разом з тим протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 242880 від 13 жовтня 2023 року хоча і містить вказівку на порушення громадського порядку та спокою громадян, однак не вказано в чому саме це проявлялося та до матеріалів справи не долучено доказів такого порушення. Тобто, співробітниками поліції не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Не встановлено та не доведено мотив вчинених ОСОБА_1 дій.

Також слід вказати і те, що у графі «дата, час та місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» відсутня вказівка на дату вчиненого правопорушення.

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у провину нецензурна лайка та пускання сигаретного диму в обличчя поліцейського.

На доведеність наявності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення до матеріалів справи долучено копію протоколу адміністративного затримання № 186591 від 13.10.2023 відповідно до якого ОСОБА_1 було затримано о 21:15 13.10.2023 для складання матеріалів та припинення правопорушення (а.с.3); пояснення свідка ОСОБА_3 (а.с.5), пояснення поліцейського ОСОБА_2 та його рапорт (а.с. 6,7), а також диск із відеозаписами із боді камер поліцейських щодо події яка мала місце (а.с.8).

Пояснення ОСОБА_2 не можуть бути взяті до уваги, оскільки цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. Саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами. Однак працівник поліції не може бути визначений як нейтральна особа, адже саме із ним відбувалося спілкування та матеріали справи складені виключно в залежності від його сприйняття обставин, що мали місце.

Також рапорт поліцейського не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

У своїх письмових поясненнях свідок ОСОБА_3 вказує про те, що невідомий чоловік втручався у роботу поліцейських, які писали штраф та хотів бути адвокатом. Свідок вказує також про те, що вказував про те, що адвокат йому не потрібен, а тому поліцейський попросив того чоловіка відійти, однак останній не виконував такі прохання, а продовжував заважати поліцейським. Зазначає, що від того чоловіка пахло алкоголем, він курив біля ДЮСШ, виражався нецензурною лайкою.

Разом із тим, суд ставить під сумнів дійсність таких пояснень та відкидає їх, як доказ вини, так як вони повністю спростовуються дослідженим в ході судового розгляду справи диском із боді камер, що фіксують обставини, які мали місце.

Так, на відео із боді камер поліцейських № 476072 та № 476576 зафіксовано як 13.10.2023 о 21:15 ОСОБА_1 підходить до працівників поліції та водія, якого зупинили останні та щодо нього проводять розгляд справи. При цьому ОСОБА_1 пояснює водію, що він може усунути виявлену поліцейськими технічну несправність на місці та пропонує водію (яким згідно матеріалів справи є свідок ОСОБА_3 ) свою правову допомогу. На це водій спочатку погоджується та вказує поліцейським, що йому потрібна правова допомога, однак поліцейські вказують ОСОБА_1 відійти на 5 метрів, що останній виконує. Також на відео зафіксовано як поліцейський вказує про те, що від ОСОБА_1 відчутний запах алкоголю, однак свідок ОСОБА_3 о 21:13 чітко заявляє, що не чує запаху алкоголю від ОСОБА_1 .

Також на відео зафіксовано і те, що ОСОБА_1 дійсно час від часу закурює сигарету, потім тушить її і знову закурює, пускає дим. При цьому поліцейський вказує про те, що тут куріння заборонене, оскільки вони знаходяться на території спортивної школи. Однак ОСОБА_1 категорично заперечує це, вказуючи, що спортивна школа знаходиться значно нижче по вулиці, а вони розмовляють на дорозі, що підтверджується обстановкою зафіксованою на відео.

Слід констатувати і те, що у період з 21:00 до моменту затримання ОСОБА_1 у зв`язку із вчиненим правопорушенням о 21:21, останній жодного разу не висловлювався нецензурною лайкою у сторону поліцейського, а навпаки виконує вказівки поліцейського: відходить на визначену відстань, вказує свої анкетні дані також представляється і іншому екіпажу, що приїжджає на місце події та пояснює їм ситуацію, що склалася. При цьому ОСОБА_1 жодним чином не веде себе агресивно чи зневажливо.

Тобто, долучений відеозапис не підтверджує наявності хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а інших доказів на підтвердження хуліганського мотиву поведінки, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - не долучено.

Таким чином протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 не може бути єдиним доказом на доведення вини особи, а інших належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, до матеріалів справи не долучено.

Тобто доказів, які б підтверджували факт вчинення хуліганських дій ОСОБА_1 матеріали справи не містять. Надані суду матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять достатніх доказів того, що того дня ОСОБА_1 поводив себе зухвало чи нецензурно висловлювався в громадському місці чи вчиняв інші дії, що порушили громадський порядок та спокій громадян.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не допускається.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Так, в даному конкретному випадку, належних та допустимих доказів вчинення неправомірних дій ОСОБА_1 , які б охоплювалися поняттям «дрібне хуліганство» матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

За таких обставин приходжу до висновку про недоведеність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, п.1 ст.247, ст.ст. 7, 173, 251, 254, 280, 284, 294 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

СуддяС. А. Асташев