ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/1297/23
Номер провадження 3/292/1137/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року смт. Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Лотуга В.Ф., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділення поліції № 4 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженки с.Мартинівка Червоноармійського району Житомирської області,

громадянки України, з середньою спеціальною освітою, не одруженої,

не працюючої, зареєстрованої та проживаючої по

АДРЕСА_1 ,

не військовозобов"язаної, пільг та інвалідності не має

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 050323 вбачається, що 07 жовтня 2023 року о 14 год. 20 хв., ОСОБА_1 знаходячись по вул. Зелена, 5 в с.Мартинівка, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу оператора служби "102" в телефонному режимі, чим порушила громадський порядок.

Дії особи кваліфіковані працівниками поліції, як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому визнала та пояснила, що 06.10.2023 побили її сина ОСОБА_2 , про що він повідомив у поліцію. Вона також викликала поліцію, однак в цей день поліція не приїхала. 07.10.2023 до неї зателефонували з поліції і запитали чи ще потрібне їх реагування на виклик про побиття сина. Такі дії працівників поліції її обурили, оскільки протягом доби не почато розслідування за фактом побиття сина. У подальшому вона зателефонувала на службу "102" та будучи розлюченою діями працівників поліції, грубо спілкувалася із оператором. Під час спілкування з оператором "102" знаходилася за місцем свого проживання в будинку АДРЕСА_1 та при цьому інші особи присутні не були.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення (ст.251 КУпАП) є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

У відповідності до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З диспозиції ст.173 КУпАП вбачається, що адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 поставлено в провину те, що вона знаходячись по АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу оператора служби "102" в телефонному режимі, чим порушила громадський порядок.

Згідно наданого в суді пояснення ОСОБА_1 , остання висловлювалась нецензурною лайкою на адресу оператора служби "102" в телефонному режимі за місцем свого проживання в будинку АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи не вбачається, що події відбувались в громадському місці та при цьому порушено громадський порядок та спокій громадян.

З наведеного слідує, що місце перебування ОСОБА_1 не є громадським місцем, що свідчить про відсутність обов`язкової ознаки об`єктивної сторони даного правопорушення - місця його скоєння, а саме - громадського місця.

Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.

У практиці Європейського Суду з прав людини існує тенденція поступової універсалізації понять "обвинувачення за адміністративним проступком" та "обвинувачення, які мають ознаки злочину", залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини", "Отцюрк проти Німеччини», "Девеєр проти Бельгії», "Адольф проти Австрії" та інші), отже, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст.62 Конституції України.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

У той же час, у справі "Barbera, MesseguandJabardo v. Spain" від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Дослідивши надані матеріали справи, враховуючи відсутність належних, допустимих та достатніх доказів, приходжу до висновку про те, що матеріалами справи не доведено наявність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. 283 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Червоноармійський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В. Ф. Лотуга