БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2262/23 Провадження № 3/497/1111/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.10.2023 року суддя Болградського районного суду Одеської області Висоцький Сергій Олександрович , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Баннівка Болградського району Одеської області, оператора АЗС АП «Ді Ві», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий органом 5129, РНОКПП НОМЕР_2

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.161-1 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №808549 від 15.09.2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді оператора АЗС АП «Ді Ві» 14.09.2023 року о 12:25 годині по вул.Миру, 52-А в с. Баннівка Болградського району Одеської області здійснював роздрібну торгівлю пальним без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.161-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, надіслав пояснення що обставин справи, якими вину свою у вчиненні даного правопорушення не визнав, пояснив, що є працівником юридичної особи, яка здійснює діяльність з продажу палива та є найманим працівником, а відтак не може бути суб`єктом скоєння адміністративного правопорушення за ст.. 161-1 та просив провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення. Свою позицію мотивував у письмовій заяві тим, що при складенні протоколу не враховано, що він не є суб`єктом господарювання, а є найманим працівником, що підтверджується наказом (розпорядженням) ПП «Ді Ві», до його посадових обов`язків не входить обов`язок щодо встановлення факту наявності у його роботодавця відповідних дозвільних документів на здійснення торгівлі пальним, ПП «Ді Ві» є належним чином зареєстрованим суб`єктом господарювання. Також просить стягнути з бюджетних асигнувань УСР в Одеській області витрати на професійну правову допомогу у розмірі 6000,00 гривень.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Положеннями статті 268 КУпАП імперативно визначено вичерпний перелік статей при розгляді справ за якими, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою. Участь у судовому засіданні правопорушника під час розгляду даної категорії справи не є обов`язковою, а відтак неявка в судове засідання ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, позицію ОСОБА_1 , викладену в письмових поясненнях, давши їм оцінку, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП, орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком), згідно з ч.1 ст. 9 КУпАП, визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, підставою притягнення особи, як суб`єкта правопорушення, до адміністративної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення, визначеного відповідною статтею.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161-1 КУпАП.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 161-І КУпАП передбачає оптову або роздрібну торгівлю пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачено законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності. Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування відносно неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Об`єктивна сторона правопорушення. передбаченого ч.1 ст. 161-1 КУпАП характеризується діями, спрямованими на оптову або роздрібну торгівлю пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачено законом.

Частина 1 ст. 161-1 КУпАП є банкетною нормою і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно керуватися спеціальними Законами.

Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативноправових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації.

Згідно із зазначеним, під час проведення правової кваліфікації діяння необхідно обов`язково встановити, який саме нормативно правовий акт та у якій редакції був чинним на момент вчинення конкретного правопорушення та встановлював порядок здійснення діяльності, який особа, що притягається до відповідальності, порушила, в чому полягає невідповідність її дій закону.

У протоколі взагалі не зазначено вимоги якого закону порушено ОСОБА_1 , не було встановлено до якої групи, як об`єкт викидів забруднюючих речовин в атмосферу, відноситься дана АЗС, так як ст.11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" визначено чіткий перелік груп, як об`єктів викидів забруднюючих речовин.

Зміст об`єктивної сторони правопорушення при викладенні обставин вчинення правопорушення не розкрито і не описано, а лише констатовано факт вчинення такого порушення, без посилання на норму Закону, що є недопустимим, так як порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Оптова торгівля пальним, зберігання пального та зберігання пального для власних потреб, роздрібна торгівля пальним (АЗС) згідно зі статтею 15 Закону України від 19 грудня 1995 року «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального» підлягає обов`язковому ліцензуванню.

З матеріалів справи встановлено, що ПП «Ді Ві», працівником якого є ОСОБА_1 , зареєстровано як суб`єкт господарювання та отримало ліцензії: на здійснення роздрібної торгівлі пальним - №1900484 від 15.08.2019 року; на право зберігання пального - №1900043 від 15.08.2019 року.

Законом України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та статтею 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» визначені правові підстави для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі Дозвіл).

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 звинувачується у тому, що він здійснював роздрібну торгівлю пальним без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Між тим, відповідальність за викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади або недодержання вимог, передбачених наданим дозволом, інші порушення порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря або перевищення технологічних нормативів допустимого викиду забруднюючих речовин та нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел під час експлуатації технологічного устаткування, споруд і об`єктів, передбачена ст.78 КУпАП.

Відповідно до ст. 242-1 КУпАП, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема статтею 78 (крім порушень санітарних норм).

Відтак, відсутність дозволу на викиди, передбаченого Закону України «Про охорону атмосферного повітря» не охоплюється об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 161-1 КУпАП.

Однак суд не наділений повноваженнями надавати іншу правову кваліфікацію діям особи, а ніж ту, що визначена у протоколі про адміністративне правопорушення особою, уповноваженою на його складання, оскільки судовий розгляд здійснюється виключно в межах обсягу відомостей та інформації, зафіксованих у протоколі. Крім цього, дана справа не підлягає розгляду у суді.

Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» затверджено Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності. Пунктом 30 Переліку визначено, що відповідно до Закону України "Про охорону атмосферного повітря» видається дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Стаціонарним джерелом забруднення, відповідно до п. п. 14.1.230 п. 14.1ст. 14 Податкового кодексу України є підприємство, цех, агрегат, установка або інший нерухомий об`єкт, що зберігає свої просторові координати протягом певного часу і здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферу та/або скиди забруднюючих речовин у водні об`єкти.

Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря» викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Таким чином, підприємство набуває право на експлуатацію обладнання, з якого в атмосферне повітря надходять забруднюючі речовини, лише після отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, а відтак експлуатація такого обладнання без отримання дозволу є правопорушенням та підставою для застосування встановлених законодавством заходів реагування.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(рішення Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 р., заява №16347/02 та Малофєєва проти Росії» від 30.05.2013 р., заява №36673/04).

За дії, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, не настає відповідальність за ч.1 ст. 161-1 КУпАП.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, керуючись засадами принципу законності, суд приходить до висновку щодо наявності правових підстав для закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 161-1 КУпАП у зв`язку із відсутністю у його діях складу та події адміністративного правопорушення.

Щодо стягнення витрат на професійну правову допомогу адвоката у розмірі 6000,00 гривень, суд зазначає, що КУпАП не містить положень про відшкодування вказаних витрат, що є підставою для відмови в задоволенні цих вимог судом. При цьому суд звертає увагу, що на підставі п.4 ч.1 ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку закриття справи про адміністративне правопорушення та її відшкодування відбувається у визначеному цим законом порядку.

Керуючись ст.ст. 156, 164, 247, 264, 283, 284, 287-289 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.161-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

У задоволенні заяви про стягнення з бюджетних асигнувань УСР в Одеській області понесених ОСОБА_1 витрат на професійну правову допомогу у розмірі 6000,00 гривень відмовити.

Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області.

Суддя: С.О. Висоцький