Справа № 339/433/23 192
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 жовтня 2023 року м. Болехів
Суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області Головенко О. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , одружену, продавця міні маркету ФОП ОСОБА_2 ,
за ч.1 ст.155 -1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-
22 серпня 2023 року о 15 год 36 хв ОСОБА_1 працюючи продавцем міні маркету ФОП ОСОБА_2 по АДРЕСА_2 , порушила порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі : видала розрахунковий документ невстановленої форми та зразка на повну суму покупки та провела розрахункову операцію через РРО без використання для підакцизних товарів режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, чим порушила п.2 та п.14 ст.3 ЗУ «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст.268, 277-2 КУпАП, про причини неявки не повідомила.
Виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у її відсутність.
Згідно вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
В статті 251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, іншими доказами.
Винуватість ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні підтверджується матеріалами справи, а саме:
- даними, викладеними в протоколі №2431 від 22 серпня 2023 року щодо обставин вчинення правопорушення та який підписаний ОСОБА_1 без жодних зауважень (а.с.2);
- копією акту (довідки) фактичної перевірки від 22 серпня 2023 року №090524, згідно якого в ході перевірки 22 серпня 2023 року встановлено порушення: проведення розрахункової операції через РРО без використання для підакцизних товарів режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД; видача документа невстановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій; реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка (а.с.3-4);
- письмовими поясненнями ОСОБА_1 ,. з яких вбачається, що 22 серпня 2023 року продала ром-колу 0.33л за ціною 33 грн, розрахункову операцію провеле через аппарат, чек видала. Кодування підакцизного товару та внесення марок акцизного податку при продажі у касовий апарат вноситься нею. Стосовно недокодування підакцизної групи товарів та не внесення марок акцизного податку зобов`язується виправити (а.с.5).
Згідно п.2,11 ст. 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:
- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги;
-проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Диспозиція ч.1 статті 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг .
Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки вона видала розрахунковий документ невстановленої форми та зразка на повну суму покупки та провела розрахункову операцію через РРО без використання для підакцизних товарів режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.
Призначаючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 , суд згідно вимог ст.23,33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, яка, як вбачається із змісту протоколу визнала свою вину у вчиненому.
При таких обставинах, до ОСОБА_1 , як особи, яка здійснює розрахункові операції, слід застосувати адміністративне стягнення в межах санкції ч.1 ст.155-1 КУпАП.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Тому з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 536.80 грн.
На підставі викладеного ч.1 ст.155-1 КУпАП та керуючись ст. 283,284 КУпАП,-
П О С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення штраф в розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 (тридцять чотири) грн.
Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.
Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня отримання постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
Згідно з ч. 2 ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначеного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Івано-Франківського апеляційного суду через Болехівський міський суд.

Апеляційна скарга, подана після після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Головенко О.С.