Справа № 309/1910/23
Провадження № 3/309/603/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2023 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Орос Я. В., вивчивши матеріали, які надійшли з Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , працюючого в ПП « Інтер`єр» , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався

за ст. 130 ч.1 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії ААБ № 044399 від 22.04.2023 року про те, що він 22.04.2023 р о 14 год. 40 хв. на а/д Н-09 Мукачево-Рогатин-Львів біля ресторану «Тиса» керував автомобілем «Рено Кенго» д.н.з. НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги п. 2.9 «а» ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення ч.1 ст. 130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчиненні правопорушення не визнав. Суду ствердив, що 22 квітня 2023 приблизно о 14 год. ранку він на своєму автомобілі їхав по а/д Н-09 Мукачево-Рогатин-Львів в сторону с. В Копаня . Під час руху у нього лопнуло переднє праве колесо, внаслідок чого автомобіль став некерований і він з`їхав у поле з дороги. Під час ДТП він отримав тілесні ушкодження а саме удар у голову, множинні рани садна по тілу та розрив правого вуха. На місце події через деякий час приїхали працівники поліції та швидка допомога і його каретою швидкої допомоги було доставлено у лікарню. У лікарні йому була надана медична допомога, та було зашито вухо. Після цього його відвели в приймальне відділення де йому лікар надав прилад для визначення стану алкогольного сп`яніння. Які були показання приладу йому не показували, він перебував у шоковому та хворобливому стані. До цього працівник поліції не перевіряли його на стан алкогольного сп`яніння та не пропонували йому це робити. До ДТП та після ДТП він спиртних напоїв не вживав.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 його представника Стець М.І. дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п.2.9 «а» ПДР України водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Диспозицією частини 1 статті 130 КУпАП в даному випадку передбачена відповідальність за керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

Європейським судом з прав людини у багаточисельних рішеннях висловлена правова позиція щодо розгляду національними судами справ про адміністративні правопорушення. Так, у рішенні Суду "Енгель та інші проти Нідерландів" були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: "критерій національного права", який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; "критерій кола адресатів", відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; "критерій мети та тяжкості наслідків" за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: "Лутц проти Німеччини", "Карелін проти Російської Федерації", "Гурепка проти України", "Лучанінова проти України" та інших.

Аналіз диспозиції та санкції ч. 1 ст. 130 КУпАП дає підстави стверджувати те, що це правопорушення відповідає критерію кола адресатів та критерію мети та тяжкості наслідків. Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Наведене вказує на те, що при розгляді зазначене вище правопорушення повинні застосовуватись принципи кримінального судочинства. У зв`язку із цим при розгляді справи, при наданні оцінки доказам та вирішенні питань про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, законності та обґрунтованості судового рішення, суд вважає за необхідне застосовувати відповідні положення кримінального процесуального закону, в тому числі і щодо сутності адміністративного правопорушення, яке за своєю юридичною природою фактично є обвинуваченням.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Застосувавши до цієї справи принципи кримінального провадження суд приходить до висновку, що постанова про накладення адміністративного стягнення не може ґрунтуватись на припущеннях, приймається у разі доведення винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а усі сумніви, які виникають у ході провадження у справі тлумачаться на користь особи, яка притягається до відповідальності.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 у вину поставлено керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Підстави, умови та порядок проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння визначені ст. 266 КУпАП, п. 2.9 «а» ПДР України та Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом МВС України та МОЗ України 09.11.2015 року N 1452/735 (в подальшому "Інструкція").

Відповідно до п.9 Розділу ІІ Інструкції з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Відповідно до ч.4 ст. 266 КУпАП огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення.

Відповідно до ч. 5 ст. 266 КУпАП огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

У матеріалах справи наявний висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів , що знижують увагу та швидкість реакції від 22.04.2023 р. , який складений , як зазначено у висновку, о 15 год.00 хв. ( а.с.3)

Разом з тим, під час перегляду запису з боді-камери поліцейського інв № 8063 , який долучений в якості доказу до матеріалів справи вбачається, що огляд ОСОБА_1 лікарем проводиться 22.04.2023 р. не о 15 год. 00 хв., як це зазначено у висновку та у акті медичного огляду № 26 від 22.04.2023 р. а о 17 год. 33 хв.

Відповідно до довідки № 1654/04-07 від 20.09.2023 р., яка видана КНП « Хустська центральна лікарня імені Віцинського О.П.» Хустської міської ради на запит суду вбачається, що згідно запису журналу амбулаторних операцій за № 433 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 22.04.2023 о. 15 год. 40 хв. перебував в відділенні екстреної (невідкладної) медичної допомоги КНП «Хустська центральна лікарня імені Віцинського О.П.» Хустської міської ради з приводу множинних рваних ран правої вушної раковини.

За наведених вище обставин, судом встановлено суперечність відомостей в частині часу проведення огляду, які зафіксовані у висновку медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів , що знижують увагу та швидкість реакції від 22.04.2023 р. з відомостями, які зафіксовані у відеозаписі з боді-камери поліцейського інв № 8063 , який долучений в якості доказу до матеріалів справи, а також відомостями , які зафіксовані у довідці № 1654/04-07 від 20.09.2023 р., яка видана КНП « Хустська центральна лікарня імені Віцинського О.П.» Хустської міської ради.

Отже, з досліджених в судовому засіданні доказів вбачається, що огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів , що знижують увагу та швидкість реакції був проведений з порушенням п.9 Розділу ІІ Інструкції тобто майже через три години з моменту виявлення підстав для його проведення.

Пунктом 22 Розділу III Інструкції передбачено, що висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Аналіз зібраних у справі доказів дає підстави стверджувати те, що поліцейські при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП зазначених вимог закону у повній мірі не дотримались,

Отже, на переконання суду, проведення огляду майже через три години є порушенням п. 9 розділу ІІ Інструкції «Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09.11.2015 №1452/735. Також той факт, що освідчення відбувалось о 17 год. 33 хв., підтверджується відеозаписом , який знаходиться в матеріалах справи.

За таких умов, суть вчиненого правопорушення з кваліфікацією дій ОСОБА_1 за ч. 1 ст.130 КУпАП є сумнівною, що є не прийнятним, оскільки, суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівів, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Окрім того, суд виходить з принципу презумпції невинуватості особи, а саме, що відповідно до статті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1ст 247 КУпАП України відсутність складу адміністративного правопорушення є обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення і провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.7, 245, п.1 ч.1 ст.247, 251, 252, 266,280, КУпАП - суддя ,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП провадженням закрити, на підставі ст. 247 п.1 КУпАП за відсутністю в його діях події і складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена на протязі 10 днів з дня її винесення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.