Єдиний унікальний номер 175/5959/23
Провадження № 3/175/2797/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2023 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Васюченко О.Г. розглянувши матеріали, що надійшли з Національної поліції України департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань Дніпропетровської області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянку України, працюючу ФОП « ОСОБА_1 », лікар, виборна посада депутат 8 скликання Підгородненської міської ради, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

26 вересня 2023 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла справа про адміністративне правопорушення із протоколом № 1362 від 26 вересня 2023 року, згідно якого ОСОБА_1 будучи депутатом Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в порушення вимог ч. 1 ст. 28, Закону не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів на 21 черговій сесії 8 скликання Підгородненської міської ради під час розгляду розділу 1 «Про фінансово-бюджетні питання» порядку денного до якого входило питання № 1.8. «Про встановлення надбавок, премій та матеріальних допомог», тим самим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з вимогами ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та зазначила, що вона своїм голосом, як депутат Підгородненської міської ради (колегіальний орган) не вирішувала питання безпосередньо нарахування та виплату надбавок, премій та матеріальних допомог своєму чоловікові ОСОБА_2 , а виключно проголосувала про структуру оплати праці за такими статтями видатків для працівників Підгородненської міської ради, що не заборонено законом та не свідчить про реальних конфлікт інтересів. Вважала, що реальний конфлікт інтересів міг мати місце за умови якби вона приймала участь у голосуванні на всіх етапах, а також якщо існуюча суперечність між наявним приватним інтересом та її представницькими повноваженнями безпосередньо вплинула на об`єктивність або неупередженість прийняття розпорядження міського голови при визначенні розміру та виплаті надбавок, премій та матеріальних допомог її чоловікові ОСОБА_2 , однак таких дій вона не вчиняла, зворотного матеріали справи не містять. Надала суду відповідні письмові пояснення та просила закрити провадження у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Представник ОСОБА_1 адвокат Доманський В.П. у судовому засіданні просив провадження по справі у відношенні ОСОБА_1 закрити на підставі ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор Носань І.О. у судовому засіданні повністю підтримала протокол про адміністративне правопорушення, зазначила, що в діях ОСОБА_1 повністю присутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з чим вважає за необхідне визнати її винною у вчиненні зазначеного корупційного правопорушення та притягнути до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, її адвоката, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно з ч. 2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшість депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно ч. 1 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з аналізу загальних положень Закону України "Про запобігання корупції", суб`єктивна сторона як корупційного правопорушення, так і правопорушення, пов`язаного з корупцією, характеризується тим, що воно вчиняється лише з корисливих спонукань, і особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому, якщо мова йде про конфлікт інтересів, то він повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Аналіз термінів "потенційний інтерес" та "реальний інтерес", які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Як роз`яснило НАЗК у своїх Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.04.2021 № 5 (далі - Методичні рекомендації), що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Важливо підкреслити, що перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Практично це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Як роз`яснило Національне агентство з питань запобігання корупції у своїх Методичних рекомендаціях від 21.10.2022 № 13 Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» (далі - Методичні рекомендації), що основними складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес та службові або представницькі повноваження, а суперечність між приватним інтересом та службовими або представницькими повноваженнями є основною складовою реального конфлікту інтересів.

Приватним інтересом може вважатися будь-який майновий чи немайновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов. При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення

Також, відповідно до п. 2.2.1. Типові обставини та ситуації, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення. Сімейні та родинні стосунки. Бажання піклуватися про членів сім`ї, родичів є природним для кожної людини, тому відносини з такими особами є передумовою виникнення приватного інтересу. Тож у випадку спільної роботи з членами сім`ї та родичами слід звертати увагу на наявність, характер та зміст службових чи представницьких повноважень, що можуть бути реалізовані стосовно таких осіб.

Наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

Пунктом 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1, ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до п.п. «б» п. 1, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єкти, на яких поширюється дія цього Закону, серед інших є народні депутати, депутати Верховної ради Автономної республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські селищні міські голови.

Відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на посадових осіб місцевого самоврядування поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та законодавство України про працю з урахуванням особливостей, передбачених цим законом.

Так, рішенням 1 сесії 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області «Про початок повноважень депутатів Підгородненської міської ради» від 01.12.2020 року було розпочато повноваження депутатів Підгородненської міської ради 8 скликання, серед яких і ОСОБА_1 .

Встановлено, 21.12.2022 року на 21 сесії 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області розглядався розділ 1 порядку денного «Про фінансово бюджетні питання», до якого входило питання 1.8. «Про встановлення надбавок, премій та матеріальних допомог» відповідно до якого встановлюється заступнику міського голови, старості, секретарю ради, керуючому справами виконавчого комітету, працівникам міської ради в тому числі керівникам самостійних відділів, які мають статус юридичних осіб та обслуговуючого персоналу надбавка за високі досягнення у праці в розмірі 50% посадового окладу та вислугу років.

Відповідно до списку присутніх депутатів Підгородненської міської ради, які приймали участь в роботі засідання 21 сесії 8 скликання від 21.12.2022, ОСОБА_1 була присутня на засіданні.

Водночас з тим, відповідно до Рішення 7 сесії 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 15.07.2020 року ОСОБА_2 було затверджено на посаді заступника міського голови.

ОСОБА_2 , відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про шлюб № 3 від 13.07.2023, являється чоловіком ОСОБА_1 ..

Враховуючи вище викладене, ОСОБА_2 є близькою особою ОСОБА_1 ..

Отже, ОСОБА_1 будучи депутатом Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, з моменту визнання його повноважень відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону і відповідно є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане із корупцією.

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, та у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї - безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено терміни, серед яких приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Об`єктивна сторона ч. 1 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Предметом правопорушення є неповідомлення у встановленому законом випадках та порядку про наявність суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, депутат 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_1 не пізніше наступного робочого дня з моменту участі у розгляді розділу 1 «Про фінансово-бюджетні питання», до якого входило питання № 1.8. «Про встановлення надбавок, премій та матеріальних допомог», відповідно до якого встановлюється розмір надбавки за високі досягнення у праці її чоловіку, як заступнику міського голови, а саме: 22.12.2022 року, публічно не повідомила колегіальний орган, а саме Підгородненську міську раду Дніпровського району Дніпропетровської області, про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник на 21 сесії 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області.

Місцем вчинення правопорушення ОСОБА_1 є місце де проводилася 21 сесія 8 скликання Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, а саме приміщення Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, м. Підгородне, вул. Центральна, буд. 46.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення пов`язане із корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Приватний немайновий інтерес ОСОБА_1 полягає в отриманні її чоловіком надбавки, оскільки прийняте рішення стосується оплати праці ОСОБА_2 ..

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між її приватним немайновим інтересом особи (зумовлений отриманням надбавки її чоловіком, як заступником міського голови) та її представницькими повноваженнями (депутата Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, яка представляє інтереси громади), які впливають на її об`єктивність та неупередженість під час розгляду розділу 1 порядку денного «Про фінансово-бюджетні питання», до якого входило питання за № 1.8 «Про встановлення надбавок, премій та матеріальних допомог».

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується наступними доказами, дослідженими в судовому засіданні: протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №1362 від 26 вересня 2023 року, протоколом 21 чергової сесії міської ради 8 скликання, рішенням від 21 грудня 2022 року за №1845-21/8 та іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Таким чином, дослідивши зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази в їх сукупності, суддя, з дотриманням визначених ст. ст. 245, 280 КУпАП вимог, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, дослідивши письмові матеріали, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП - за ознаками: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

При накладенні стягнення суддя, дотримуючись положень ст. 33-35 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини, майновий стан, відсутність обтяжуючих обставин, та вважає, що необхідним й достатнім стягненням для неї буде мінімальний штраф, який відповідно до ст. 36 КУпАП, передбачений санкцією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 27, 36, 40-1, 172-7 ч.1, 2, 283, 284, 289, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 1 700 гривень 00 коп.

Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір на користь держави у сумі 536,80 гривень.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Строк пред`явлення постанови до виконання: протягом трьох місяців.

Постанова набрала законної сили:

Суддя О.Г. Васюченко