Справа № 203/4364/23
Провадження № 3/0203/2998/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Шрамко Л.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ТОВ «БОРІВАЖ», мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу про адміністративне правопорушення від 31 липня 2023 року №202/34-00-07-01 вбачається, що ОСОБА_1 допустив порушення ведення податкового обліку ч.1 ст.163-1 КУпАП, пунктів 44.1, 44.2 ст.44, пп.134.1.1 п.134.1 ст.134, п.135.1 ст.135, пп.139.1.1 ст.139 Податкового кодексу України, п.7 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 «Дохід», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.11.1999 року №290, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.12.1999 року за №860/4153, що призвело до завищення від`ємного значеннями об`єкту оподаткування на прибуток на загальну суму 386264256 гривень.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час судового розгляду повідомлений належним чином.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвокат Долідзе А.О. подала суду клопотання про закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення, посилаючись на наступне.

При викладенні у протоколі суті вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення у ньому зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції частини 1 статті 163- 1 КУпАП були допущені ним, що призвели до порушення порядку ведення податкового обліку; яка форма вини ОСОБА_1 щодо таких дій.

Загальне посилання в протоколі на відповідні норми Податкового кодексу України не описують складу правопорушення та його суті, а формулювання протоколу в такій формі не відображає усіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, що позбавляє особу можливості ефективно захищатися від обвинувачення та робить неможливим перевірку судом наявності чи відсутності в її діях складу правопорушення.

У графі «Дата, час і місце вчинення порушення» протоколу місцем вчинення правопорушення вказано адресу: 49006, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, пр-кт Пушкіна, буд. 4, а у графі «Місце складання протоколу» зазначено «Південне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків».

Згідно вимог КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання протоколу лише в разі неможливості складання протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому в протоколі не зазначені об`єктивні причини неможливості його складання за місцем вчинення правопорушення, відповідні докази суду не надані та в матеріалах адміністративного провадження відсутні.

Протокол №202/34-00-07-01 від 31.07.2023р. складений за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в порушення вимог ст. 256 КУпАП у протоколі відсутній підпис ОСОБА_1 про ознайомлення зі змістом протоколу, йому не роз`яснено його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, і не надано можливість надати пояснення по суті правопорушення.

Вислухавши клопотання представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Долідзе А.О., дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КпАП України, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В статті 251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження вини ОСОБА_1 надано такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення від 31 липня 2023 року №202/34-00-07-01, в якому викладені обставини вчиненого правопорушення;

- витяг з акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «БОРІВАЖ» ();

- копію наказу про вступ на посаду директора №10/11-К від 08.11.2022;

- копію запрошення на підписання адмінпротоколу директору «БОРІВАЖ» від 18.07.2023 №2740/6/34-00-07-01.

Надаючи оцінку таким доказам, суд виходить з наступного.

Про вчинення адміністративного правопорушення у відповідності до ч. 1 ст. 254 КУпАП складається протокол, який відповідно до ст. 251 КУпАП є одним з джерел доказів в справі про адміністративне правопорушення.

До інших відносяться пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інші.

Протокол - є актом обвинувачення, й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Згідно з ч.1 ст. 163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За приписами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 10 КУпАП: адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (стаття 11 КУпАП).

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП: обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

15.08.2023 року постановою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було повернуто до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків у зв`язку з тим, що з акту про проведення перевірки не є зрозумілим на яку саме суму ОСОБА_1 зависив від`ємне значення об`єкту оподаткування податком на прибуток.

Так, до протоколу додано витяг з акту про результати документальної позапланової перевірки ТОВ «Боріваж», з якого вбачається, що перевірка проводилась за період з 01.04.2018 по 06.06.2023, в той час як ОСОБА_1 , згідно матеріалів справи, є директором підприємства лише з 08.22.2022. Однак, вимоги вищезазначеної постанови не було виконано та справу повторно направлено до суду.

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, яке полягає у веденні податкового обліку з порушенням чинного законодавства.

Як вбачається з тексту протоколу, інспектор вдався до довільного цитування норм права, не пояснюючи та не наводячи доказів в чому саме полягає його вина, не розкриваючи суті вчиненого ним порушення порядку ведення податкового обліку, тощо.

Наведене в протоколі не свідчить про відсутність на підприємстві податкового обліку та про порушенням встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а вказані обставини щодо завищення від`ємного значення об`єкту оподаткування податком на прибуток не відповідають дійсності з наступних підстав.

Складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних, в чому саме полягає суть вчинених ним дій, на яку суму та за який період, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, яка форма його вини щодо таких дій та які юридичні наслідки настали або могли настати внаслідок таких дій.

Загальне посилання в протоколі на відповідні норми Податкового кодексу України не описують складу правопорушення та його суті.

Формулювання протоколу в такій формі не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, тобто у ньому не викладено, які конкретно протиправні дії чи бездіяльність по порушенню ведення податкового обліку він вчинив, за який період, як посадова особа, це позбавляє її можливості ефективно захищатися від обвинувачення робить неможливим об`єктивний розгляд справи, перевірку наявності чи відсутності в її діях складу правопорушення.

Сам по собі акт позапланової виїзної перевірки, та лист до нього, не замінює головний документ - протокол про адміністративне правопорушення, який і є підставою адміністративної відповідальності.

Акт є лише документом, що фіксує певні обставини так, як їх бачить працівник податкового органу, який проводить перевірку.

Крім того, суду наданий акт лише на 4 аркушах, а саме аркуші 1-2, та 48-49 акту перевірки. Відсутність повного тексту акта позбавляє суд можливості дослідити його та надати йому оцінку.

В силу норм Податкового кодексу України, акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Норма частини першої статті 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами У країни.

Однак посадовою особою податкового органу при складанні протоколу відносно ОСОБА_1 дані вимоги дотримані не були.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії», за умови наявності певної неточності чи суперечностей, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Надточій проти України від 15 травня 2008 року.

Як передбачено п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Згідно з п. 39 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, підстави вважати безспірно доведеним факт допущених порушень з боку ОСОБА_1 відсутні.

Твердження податкового органу відображає лише позицію однієї із сторін спору, а тому робити висновок про наявність у діях посадової особи платника податків вини у порушенні встановленого порядку ведення податкового обліку за відсутності будь-яких інших доказів немає підстав.

Таким чином жодні дані, які б на час судового розгляду свідчили про порушення ОСОБА_1 вимог податкового обліку і доводили його винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1КУпАП у справі відсутні, а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.Л. Шрамко