Справа № 627/736/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.10.2023 рокусмт Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Каліберда В.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла із СПД №2 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої реалізатором ФОП « ОСОБА_2 »,

у вчиненні адміністративного правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП,

в с т а н о в и в :

До Краснокутського районного суду Харківської області після доопрацювання надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП.

Особа, стосовно якої складено адміністративний матеріал ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, хоча була повідомлена своєчасно та належним чином, про що телефонограма, яка мається в матеріалах справи.

Статтею 17 Закону України "Провиконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Також, згідно з усталеною практикою Суду, учасники справи в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження; процесуальна бездіяльність правопорушника не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Більш того, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, у відповідності до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Враховуючи вищевикладене суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №188500 від 18.07.2023 вбачається, що 18.07.2023 близько 10 год. 50 хв. продавець гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_1 ФОП « ОСОБА_2 » здійснила продаж пива «Чайка Чорноморська» об`ємом 1,45 л та 0,5 л REVO ALCO ENERGY неповнолітній гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не маючи при цьому ліцензії на право реалізації алкогольних напоїв, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 156 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 251 КУпАП встановлює, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Пунктом 2 частини 1 статті 278 КУпАП передбачено, що суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Крім того, положеннями статті 280 КУпАП покладено обов`язок на суддю при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 254 КУпАП основним документом, який фіксує юридичний факт адміністративного правопорушення, є протокол, вимоги до змісту якого встановлені статтею 256 цього Кодексу.

У разі якщо наведені вимоги до протоколу не дотримані й про це, зокрема, наголосив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративне правопорушення», суд може вмотивованою постановою повернути такий протокол для належного оформлення.

Зі змісту вказаних норм КУпАП випливає, що особи, уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення, на завершальному етапі адміністративного розслідування повинні відобразити в протоколі про адміністративне правопорушення всі відомості, що обов`язково мають бути закріплені в ньому для того, щоб він мав відповідну силу і щоб його не можна було заперечувати. Уповноважена особа повинна також зібрати належні та допустимі докази на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення.

Аналогічні висновки щодо положень КУпАП в частині допустимості повернення матеріалів на доопрацювання зроблено Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у Постановах №11-1219сап19 від 11.02.2021 року та №11-97сап20 від 02.09.2021 року.

Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення та збирання доказів у справі про адміністративне правопорушення. Принаймні чітких й однозначних положень, які забороняли повертати протоколи для збирання допустимих та належних доказів у справі для забезпечення повного та всебічного розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

Сформовані на підставі аналізу сталої судової практики рекомендації відповідної вищої судової інституції в окресленому сегменті адміністративно-деліктних правовідносин орієнтував суддів на можливість повернення протоколу уповноваженому органу, який його склав, для дооформлення шляхом винесення відповідних постанов.

З метою повного та об`єктивного встановлення обставини у справі, що б підтверджувалися належними та допустимими доказами, постановою Краснокутського районного суду Харківської області від 09.10.2023 даний адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 був повернутий до СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області на доопрацювання, оскільки мав недоліки, а саме: в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 188500 від 18.07.2023 року складеного відносно ОСОБА_1 вказано про продаж алкогольних напоїв останньою, не маючи при цьому ліцензії на право реалізації алкогольних напоїв, тобто фабула інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення не відповідала істотним ознакам складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП, оскільки вказаною нормою КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Також, протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.156 КУпАП, не містить конкретні норми (статті, частини статей, пункти) відповідного закону, які були порушені ОСОБА_1 .

Окрім того в матеріалах справи був відсутній акт вилучення алкогольного напою та виручки, одержаної від його продажу, а також не зазначено місце їх зберігання.

17.10.2023 після доопрацювання вищевказаний адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 був повторно направлений до Краснокутського районного суду Харківської області, однак взагалі без усуненням недоліків, на які вказував суддя Краснокутського районного суду Харківської області в своїй постанові від 09.10.2023.

Частиною 1 ст. 156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч.1 ст.156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 188500 від 18.07.2023 року складеного відносно ОСОБА_1 вказано про продаж алкогольних напоїв останньою, не маючи при цьому ліцензії на право реалізації алкогольних напоїв, тобто фабула інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення не відповідає істотним ознакам складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП.

При цьому відсутність об`єктивної сторони в діях ОСОБА_1 виключає наявність складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 156 КУпАП.

Окрім цього, норма ч. 1 ст.156 КУпАП є бланкетною, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.156 КУпАП, не містить конкретні норми (статті, частини статей, пункти) відповідного закону, які були порушені ОСОБА_1 .

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП розгляд справи проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі, що інкримінуються особі. Тобто особою, яка склала протокол, невірно встановлені фактичні обставини справи, як наслідок не вірно кваліфіковано діяння згідно норм КУпАП.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Тобто, особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення серії СГ №188500 від 18.07.2023, невірно встановлено фактичні обставини справи, а як наслідок, норму статті КУпАП порушену ОСОБА_1 .

Як наслідок суд не має права змінювати статтю КУпАП, визначену протоколом про адміністративне правопорушення, а недоведеність наявності порушення інкримінованої норми КУпАП, визначеної протоколом має наслідком відсутністю складу адміністративного правопорушення передбаченого частиною 1 статті 156 КУпАП.

Зміна судом обставин вчиненого правопорушення та його кваліфікація суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, при розгляді справи встановлено відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає обов`язковому закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 9, 10, 11, 247, 251, 256, 266, 283-284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.156 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою протягом десяти днів з дня винесення постанови до Харківського апеляційного суду через Краснокутський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя В.А.Каліберда