Справа № 442/6118/23
Провадження №3/442/2277/2023
П О С Т А Н О В А

Іменем України

10 жовтня 2023 року місто Дрогобич Львівської області

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., з участю особи, який притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали, котрі надійшли від Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 з середньою освітою, працюючого в службі таксі, одруженого, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за ч. 5 ст. 122 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 26.08.2023 о 17 год. 04 хв. у м. Дрогобичі по вул. Володимира Великого - Пилипа Орлика, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом марки Renault моделі Megane, д.н.з. НОМЕР_1 був неуважним, не стежив за дорожньою обстановкою та не реагував на її зміну, під час перестроювання не надав дорогу транспортному засобу, що рухався у зустрічному напрямку по смузі, на яку він мав намір перестроїтись, а саме транспортному засобу марки Mitsubishi моделі Outlander, д.н.з. НОМЕР_2 , чим змусив водія різко змінити швидкість, створивши таким чином аварійну ситуацію, чим порушив вимоги п. 10.1, 2.3 б, 1.4 Правил дорожнього руху України.

10.10.2023 на адресу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області через канцелярію суду надійшло клопотання від адвоката Галишина А.В., який здійснює захист інтересів ОСОБА_1 , у якому вказує, що відеозапис працівників поліції є неповним та небезперервним, а також на ньому відсутнє підтвердження факту створення аварійної ситуації. Крім цього зазначає, що його підзахисний взагалі не здійснював керування транспортним засобом. У клопотанні посилається, що водії транспортних засобів «ПАЗ» та «Опель» порушили правила дорожнього руху щодо проїзду перехресть, чому поліція не притягнула їх до відповідальності йому невідомо.

У судовому засіданні адвокат Галишин А.В. підтримав своє клопотання з підстав, викладених у ньому. Просив суддю закрити провадження у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У судове засідання з`явилася особа, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 .. У своїй промові погодився із думкою адвоката та просив суддю закрити відносно нього провадження у даній справі.

Суддя, заслухавши пояснення особи, який притягається до адміністративної відповідальності, а також його представника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшов такого висновку.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Порядок дорожнього руху на території України відповідно до Закону України «Про дорожній рух», встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року за № 1306 «Про правила дорожнього руху».

Пунктом 2.3 б Правил дорожнього руху України, порушення котрого інкримінується особі, який притягається до адміністративної відповідальності, для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний на перехресті нерівнозначних доріг водій транспортного засобу, що рухається по другорядній дорозі, повинен дати дорогу транспортним засобам, які наближаються до даного перехрещення проїзних частин по головній дорозі, незалежно від напрямку їх подальшого руху.

Пунктом 10.1 Правил дорожнього руху України стверджується, що перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КУпАП порушення, передбачені частинами першою-четвертою цієї статті, серед котрих й порушення правил проїзду перехресть, що спричинили створення аварійної обстановки, а саме примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів щодо забезпечення особистої безпеки або безпеки інших громадян, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення права керування транспортними засобами на строк від шести місяців до одного року.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів цієї справи, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи водієм, у вказаній дорожній обстановці, вимог наведених вище Правил дорожнього руху України не дотримався, і його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, у розумінні наведених вище приписів ст. ст. 245, 251-252 КУпАП, доведена належними та допустимими доказами, зокрема такими:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 548321, котрий складений 26.08.2023 о 18 год.. у чіткій відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення, яке призвело до порушення Правил дорожнього руху України;

- відеозаписом з відеореєстратора працівників Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області, котрі здійснювали зупинку керованого ОСОБА_1 транспортного засобу, який кореспондується з фактичними обставинами справи та вказує на факт порушення ним як водієм Правил дорожнього руху України. Суддя звертає увагу, що такий відеозапис із відеореєстратора інспектора, у цілому є доказом, котрий може підтверджувати факт вчинення цим водієм порушення названих вище пунктів Правил дорожнього руху України, про що констатовано у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15.11.2018 року у справі № 678/991/17, адміністративне провадження № К/9901/6128/18.

Беручи до уваги вищевикладене, суддя вважає, що у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, оскільки останній, будучи водієм, порушив правила дорожнього руху щодо проїзду нерівнозначного перехрестя, що спричинило створення аварійної обстановки.

Суддя не бере до уваги пояснення та доводи адвоката Галишина А.В. про відсутність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення, зважаючи на наступне. Із відеозапису, який долучено до матеріалів справи вбачається і водієм ОСОБА_1 не оспорюється той факт, що саме він керував ним транспортним засобом марки Renault моделі Megane, д.н.з. НОМЕР_1 . Під час зупинки йому було повідомлено, що під час перестроювання не надав дорогу транспортному засобу, що рухався у зустрічному напрямку по смузі, на яку він мав намір перестроїтись, а саме транспортному засобу марки Mitsubishi моделі Outlander, д.н.з. НОМЕР_2 , чим змусив водія різко змінити швидкість, створивши таким чином аварійну ситуацію. Посилання адвоката Галишина А.В. про те, що водії транспортних засобів «ПАЗ» та «Опель» також порушили Правила дорожнього руху України та чому їх не притягують до адміністративної відповідальності не береться до уваги, оскільки суддя здійснює розгляд адміністративних матеріалів, котрі розподілені йому автоматизованою системою документообігу суду «Д-3», а відносно притягнення чи не притягнення інших осіб до відповідальності невідомо, та не входить до його повноважень. Поряд із цим, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , який раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягався, ступінь його вини, а також те, як встановлено в судовому засіданні під час розгляду даної справи ОСОБА_1 працює в службі таксі, а накладення адміністративного стягнення у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом може позбавити засобів для отримання доходу у період воєнного стану, негативно вплинути на фінансове становище членів його сім`ї, суддя приходить до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у вигляді штрафу у розмірі вісімдесят п`ять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. На переконання судді, застосування зазначеного заходу адміністративного стягнення буде необхідним та достатнім для досягнення визначеної у ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі ухвалення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536 грн. 80 коп..

На підставі викладеного та керуючись статтями 9, 33-35, 40-1, 122, 245, 251-252, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання адвоката Галишина Андрія Васильовича, який здійснює захист інтересів ОСОБА_1 про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП відмовити.

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 445 (одна тисяча чотириста сорок п`ять) грн..

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору.

Копію постанови протягом трьох днів вручити під розписку або вислати особі, щодо якої її винесено, про що зробити відповідну відмітку у справі.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови, - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, а також витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Строк пред`явлення даної постанови до виконання становить три місяці.

Суддя Роман КОВАЛЬ