Справа №: 716/1278/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2023 суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Стрілець Я.С., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, що надійшов від відділення поліції №3 (м.Заставна) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, раніше не притягався до адміністративної відповідальності, про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №140029 від 18.07.2023, ОСОБА_1 18.07.2023, о 14:20 год, перебуваючи по АДРЕСА_1 , здійснював реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка в кількості 100 (сто) літрів, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно ч.1 ст.156 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи своєчасно та належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд адміністративного матеріалу у його відсутності чи перенесення його розгляду на іншу дату від нього не надходило, в зв`язку із чим справу розглянуто у його відсутності, що відповідає положенням ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колектив, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП).

При цьому, відповідно до ст.279 КУпАП, судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення провадиться в межах обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення та у відношенні особи, щодо якої цей протокол був складений.

Так, відповідальність за ч.1 ст.156 КУпАП передбачено за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Об`єктивна сторона вказаного порушення полягає у роздрібній або оптовій, включаючи імпорт або експорт, торгівлі спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібна торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами без наявності ліцензії або без марок акцизного збору чи з підробленими марками цього збору.

Водночас, слід звернути увагу на те, що торгівля, в тому числі алкогольними напоями, передбачає дії, пов`язані з відчуженням товару або передачею його іншій особі, що має оплатний характер.

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №140029 від 18.07.2023, вбачається, що ОСОБА_1 ставиться у провину торгівля алкогольними напоями без марок акцизного податку.

Однак, викладені в протоколі обставини, не підтверджені доказами, які б могли бути забезпечені для такого виду порушень та які б вказували саме на роздрібну торгівлю ОСОБА_1 цими товарами.

В свою чергу, відсутність достовірних даних про те, що у час та в місці вказаному у протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 здійснював торгівлю алкогольними напоями без марок акцизного податку, за відсутності в матеріалах справи розрахункових документів, які б підтверджували факт купівлі-продажу (розрахункова квитанція, фіскальний чек тощо), дає підстави прийти до висновку про недоведеність факту торгівлі ОСОБА_1 алкогольними напоями без марок акцизного податку.

З огляду на викладене, за відсутності інших об`єктивних джерел фактичних даних про обставини, що підлягають доказуванню в цій справі, дані, що відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, не можуть бути покладені в основу судового рішення.

Таким чином, проаналізувавши вищенаведені норми законодавства та встановлені обставини в їх сукупності, приходжу до висновку, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 здійснював торгівлю алкогольними напоями без марок акцизного податку.

Приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п.33 рішення у справі «Гурепка проти України»), що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку у цій справі представляє особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Крім того, у своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року Європейський суд з прав людини неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростованих презумпцій.

Докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності так і переконливості (Справі «Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії» від 06.12.1988).

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція ( Рішення ЄСПЛ у справі «Дактарас проти Литви» від 24.11.2000).

Тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого «Рішення ЄСПЛ у справі «Салабіаку проти Франції» від 07.10.1988.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

Тобто, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься й в статті 62 Конституції України.

За вказаних обставин та враховуючи те, що під час розгляду справи не доведено вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, а фактичні дані, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення є недостатніми для доведеності його вини у вчиненні правопорушення, приходжу до висновку, що у судовому засіданні не знайшло свого підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, оцінюючи наявні докази в їх сукупності та керуючись, в тому числі, основними конституційними засадами судочинства, до яких відноситься забезпечення доведеності вини і змагальність сторін та свобода в наданні доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, враховуючи неприпустимість ґрунтування обвинувачення на доказах, одержаних незаконним шляхом і припущеннях, а також тлумачення усіх сумнівів щодо доведеності вини особи на її користь, вважаю, що провадження у даній справі слід закрити за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП.

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Згідно із ст. 265 КУпАП речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Враховуючи, що вилучені алкогольні напої не марковані марками акцизного податку, приходжу до висновку про віднесення їх до вилученої з обігу продукції та необхідності знищення.

Керуючись ст.ст. 247 п.1, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.156 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Речові докази: 10 (десять) упаковок по 10 л у кожній з прозорою речовиною із запахом спиртного ємністю 100 л, що упаковані в 2 (дві) картонні коробки та 3 (три) білі мішки знищити.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Заставнівський районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Я.СТРІЛЕЦЬ