Справа №588/1094/22 Головуючий у суді 1-ї інстанції - Яценко Н.Г.
Номер провадження 33/816/502/23 Суддя-доповідач Філонова Ю. О.
Категорія 185-3 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року суддя Сумського апеляційного суду Філонова Ю. О. ,з участю секретаря судового засідання Дейниченко О.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Крамаренко І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 26.05.2023, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, по місцю знаходження АДРЕСА_1 ,

визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 536,80 грн судового збору,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 26.05.2023 року ОСОБА_1 було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Відповідно до постанови ОСОБА_1 здійснюючи захист обвинуваченого ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 436-2 КК України в судовому засіданні, при розгляді кримінального провадження, 16.05.2023 у період з 13.20 по 14.48 год. порушував порядок під час проведення судового засідання, тобто вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого судді, відсутності реакції на зауваження головуючого судді, самовільно ходив по залу судового засідання, виходив із залу судового засідання, не підкоряючись розпорядженню головуючої судді щодо припинення порушення порядку у судовому засіданні ставив запитання свідку без дозволу головуючої, перебивав свідка під час його допиту прокурором, перешкоджав головуючій судді ставити запитання свідку, розмовляв без дозволу головуючого судді, ставив запитання головуючому судді, перешкоджав головуючому судді вести судове засідання, після неодноразових зауважень головуючого судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання.

З таким рішенням суду особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не погодився і подав апеляційну скаргу в якій просив постанову судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 26.05.2023, скасувати, а провадження у справі закрити.

В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначав, рішення суду винесене з порушеннями матеріального та процесуального права і підлягає до скасування.

Зазначав, що в оскаржуваній постанові суд першої інстанції вказав неповну та недостовірну інформацію, зробив висновки, які є упередженими та направленими лише на усунення його - як захисника обвинуваченого ОСОБА_2 від участі у кримінальному провадженні.

В оскаржуваній постанові суд першої інстанції вказав, що 16.05.2023 він ОСОБА_1 під час судового засідання з 13.20 год до 14.48 год порушував порядок під час проведення судового засідання, а саме, самовільно ходив по залу судового засідання.

Однак, зазначені обставини, на перконання апелянта, спростовуються відеозалисом судового засідання за 12.06.2023, де в судовому засіданні ним було встановлено, що допитані свідки сторони обвинувачення виходять із залу судового засідання та розповідають наступному свідкові які були запитання та що саме потрібно відповідати.

Апелянт стверджував, що в оскаржуваній постанові суд першої інстанції вказав, що він ОСОБА_1 порушував порядок під час проведення судового засідання, що виразилося у непідкоренні розпорядження головуючого судді.

На вказане апелянт зауважував, що ним подано заяву про відвід головуючого у справі, так як суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Яценко Н.Г. постійно порушує КПК України, що вказує на упередженість судді в даному кримінальному провадженні.

Наголошував, що в судовому засіданні 16.05.2023 прокурор Коротких Ж.О. здійснювала допит свідка зі сторони обвинувачення. Однак всі свідки, які вже були допитані в судовому засіданні зі сторони обвинувачення, не підтвердили ті дані, які зазначені з обвинувальному акті. Тому прокурор Коротких Ж.О. прийшла до постановления питання: як саме свідок особисто сприймає ту чи іншу обставину. Хоча відповідно до вимог ст. 352 КПК України - під час прямого допиту не дозволяється ставити навідні запитання.

Також апелянт зауважував, що на даний час не можливо відтворити перебіг діалогу між ним та головуючим суддею, так як відеозапис є неповним.

Наголошував апелянт і на тому, що при притягненні його до адміністративної відповідальності, суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Яценко Н.Г. мала здійснити перегляд відеозалису судового засідання за 16.05.2023 (37.06 до 37.29) для об`єктивного вирішення наявності чи відсутності з його боку навмисного непідкоренні законним вимогам головуючого у справі. Тобто, головуючий у справі судця мав встановити, що відеозалис є неповним, пошкодженим та мав зазначити ці обставини в оскаржуваній постанові.

Також зазначав, що в оскаржуваній постанові вказано, що головуючий у справі суддя неодноразово попереджала його про відповідальність за неповагу до суду. В судовому засіданні 16.05.2023 року він такого попередження від головуючого судді не чув.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідності ОСОБА_1 та захисника Крамаренко І.В., які апеляційну скаргу підтримали, просили постанову суду першої інстанції скасувати, а провадження у справі закрити, вивчивши матеріали справи та доводи скарги апеляційний суд дійшов такого висновку.

У відповідності до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На думку апеляційного суду, цих вимог закону суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення не дотримався.

Як вбачається з матеріалів справи на розгляді Охтирського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_2 за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 436-2 КК України. Захист обвинуваченого ОСОБА_2 здійснює адвокат Собина П.М.

В провину захиснику Собині П.М. суд першої інстанції ставить те, що він 16.05.2023 у період з 13.20 по 14.48 год. під час судового засідання при розгляді вище зазначеної справи, порушував порядок під час проведення судового засідання, тобто вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у:

- непідкоренні розпорядженням головуючого судді;

- відсутності реакції на зауваження головуючого судді;

- самовільно ходив по залу судового засідання, виходив із залу судового засідання, не підкоряючись розпорядженню головуючої судді щодо припинення порушення порядку у судовому засіданні;

- ставив запитання свідку без дозволу головуючої;

- перебивав свідка під час його допиту прокурором;

- перешкоджав головуючій судді ставити запитання свідку;

- розмовляв без дозволу головуючого судді і ставив запитання головуючому судді, перешкоджав головуючому судді вести судове засідання, після неодноразових зауважень головуючого судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення в сукупності з доводами скарги, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, відповідальність за ст. 185-3 КУпАП настає у разі неповаги до суду, що виражається у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Якщо тлумачити ширше вказану статтю то вбачається, що об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою, а об`єктивна сторона правопорушення, полягає вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, про що йшлося вище.

При цьому, Кримінально-процесуальний та Цивільний процесуальний кодекси України, Кодекс адміністративного судочинства України та інші правові акти встановлюють певні правила поведінки у суді, які є обов`язковими для всіх учасників судового засідання.

Відповідно до ст. 329 КПК України особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Сторони кримінального провадження допитують свідків та заявляють клопотання, подають заперечення стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Свідки, експерти, спеціалісти дають показання, стоячи на місці, призначеному для свідків. Особи, присутні в залі, заслуховують вирок суду стоячи. Відхилення від цих правил допускається з дозволу головуючого в судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження звертаються до суду "Ваша честь" або "Шановний суд". Матеріали, речі і документи передаються головуючому в судовому засіданні через судового розпорядника.

Статтею 330 КПК України передбачено заходи до порушників порядку судового засідання.

Так, ч.2 ст. 330 КПК України визначає, що у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність зa неповагу до суду. При повторному порушенні порядку у залі судового засідання їх може бути притягнуто до відповідальності, встановленої законом.

Крім цього, слід зауважити, що у разі порушення захисником або прокурором порядку у залі судового засідання суд може повідомити про це в першому випадку - особам чи органам, яким організаційно підпорядкований захисник, або кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, уповноважену вирішувати питання по дисциплінарну відповідальність адвокатів, а в другому випадку суд може повідомити відповідний орган прокуратури, якому підпорядкований прокурор, про порушення ним вказаного порядку.

При цьому, закон покладає на суд обов`язок, що про зроблені судом зауваження сторонам, учасникам провадження та іншим особам, присутнім у залі судового засідання, рішення про видалення, попередження про відповідальність обов`язково відмічається в журналі судового засідання, а питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва, яка використовується для реалізації постановленої судом ухвали і наведення порядку в залі судового засідання.

Перевіривши матеріали провадження з прослуховуванням аудіо та відео записів зафіксованих на технічному носії інформації, колегія суддів встановила наступні обставини.

Так, з дослідженого апеляційним судом журналу судового засідання, а також аудіо та відео запису судового засідання, наявного в матеріалах справи, за період часу, протягом якого захисник Собина П.М. вчинював інкриміноване йому порушення в судовому засіданні, а саме 16.05.2023 у період з 13.20 по 14.46 год, апеляційним судом встановлено, що в ході судового засідання відбувався допит окремих свідків у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_2 за його обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 436-2 КК України.

З наявного в матеріалах справи відео вбачається, що адвокат Собина П.М. дійсно вставав із займаного місця і попрямував до виходу із залу, що судом розцінено як самовільне ходіння захисника по залі суду. Водночас, з цього відео видно, що захисник із залу не виходить, а знаходиться на порозі між коридором та залом.

В апеляційному суді таку поведінку, захисник пояснив тим, що в залі суду не було розпорядника, а в цьому ж кримінальному процесі 12.06.2023 ним захисником було встановлено, що допитані свідки сторони обвинувачення виходять із залу судового засідання та розповідають наступному свідкові які були запитання та що саме потрібно відповідати. Тому, саме з метою забезпечення належного допиту осіб, він як захисник, вживав заходів, одночасно мотивуючи це тим, що таких заходів не було вжито судом.

Проаналізувавши такі доводи з переглянутим відео, апеляційним судом, доказів в підтвердження протилежного заявленим апелянтом доводів, не встановлено.

Щодо оцінки дій захисника в ході допиту свідків у кримінальному провадженні, то з відео видно, що в судовому засіданні 16.05.2023 прокурор Коротких Ж.О. здійснювала допит свідка зі сторони обвинувачення. Також з відео видно, що захисник Собина П.М. також ставив свідку запитання, при цьому, відповідно до постанови суду про притягнення захисника до відповідальності за ст. 185-3 КУпАП вбачається, що захиснику Собині П.М. ставиться в провину перебивання свідка при допиті, задаванні йому питань без дозволу суду і перешкоджанні суду в допиті цього свідка.

В пояснення таких дій, ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції зауважував, що дійсно в судовому засіданні 16.05.2023 прокурор Коротких Ж.О. здійснювала допит свідка зі сторони обвинувачення. Однак всі свідки, які вже були допитані в судовому засіданні зі сторони обвинувачення, не підтвердили ті дані, які зазначені з обвинувальному акті. Тому прокурор Коротких Ж.О. прийшла до з`ясування питання: як саме свідок особисто сприймає ту чи іншу обставину. Хоча відповідно до вимог ст. 352 КПК України - під час прямого допиту не дозволяється ставити навідні запитання. Також апелянт зауважував, що на даний час не можливо відтворити перебіг діалогу між ним та головуючим суддею, так як відеозапис є неповним.

Дослідивши наявне в матеріалах відео, апеляційним судом встановлено, що з тих подій які на ньому зафіксовано, то це частина з допиту свідків у кримінальному провадженні, а тому повну картину обставин і дискусій встановити не можливо, як і спростувати доводи апелянта про порушенням вимог ст. 352 КПК України.

Крім того апеляційним судом встановлено, що і долучене до матеріалів відео подій від 16.05.2023 зафіксованих судом першої інстанції, не повне, і зокрема цю неповноту, шляхом надання повного відео за запитом апеляційного суду, усунути судом першої інстанції, не вдалося, через технічні причини, про що надано відповідь. Тобто відтворити події судового засідання у період часу з 14:46:54 по 14:48:44 так і не вдалося.

Також апелянт зазначав, що в оскаржуваній постанові вказано, що головуючий у справі суддя неодноразово попереджала його про відповідальність за неповагу до суду, однак в судовому засіданні 16.05.2023 року він такого попередження від головуючого судді не чув.

Перевіривши такі доводи апелянта, згідно досліджених відеозаписів судового засідання, судом апеляційної інстанції встановлено, що дії суду в цій частині, мають суто формальний характер і не узгоджуються з положеннями ч.2 ст. 330 КПК України, які в даному випадку безумовно слід брати до уваги і відповідно до якої, у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду. При повторному порушенні порядку у залі судового засідання їх може бути притягнуто до відповідальності, встановленої законом.

На існуючому аудіо записі судового засідання апеляційним судом не встановлено того, що суд посилаючись на положення ст. 330 КПК України робить захиснику зауваження, роз`яснює наслідки його не виконання, в тому числі і наслідки при повторному порушенні захисником порядку в залі суду.

Отже, зазначені в постанові Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 26.05.2023 висновки щодо адвоката Собини П.М. про те, що після неодноразового попередження захисник продовжував порушувати правила поведінки, встановлені в судовому засіданні, не відповідають дійсності.

Також з матеріалів справи видно, що розгляд справи про адміністративне правопорушення за ст. 185-3 КУпАП, вчинене захисником Собиною П.М., відбувався судом без участі останнього. В постанові суд зазначає, що вина особи підтверджується відео судового засідання від 16.05.2023, однак, суд не встановив того, що це відео не повне і на ньому відсутня частина подій, яка ставиться в провину захиснику, про що обґрунтовано зазначає в своїй апеляційній скарзі апелянт.

Відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Конституційний Суд України також зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п. 4 рішення ВП КСУ щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК від 26.02.2019 № 1-р/2019.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що в матеріалах провадження відсутні докази того, що адвокат Собина П.М. під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_2 проявив неповагу до суду, відтак висновок суду першої інстанції про його винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП є недоведеним та прийнятим без дотримання всіх вимог процесуального закону, а тому постанова суді підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 26.05.2023, якою ОСОБА_1 , визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП і якою на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 грн, скасувати та закрити провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Сумського апеляційного судуФілонова Ю. О.