Справа № 285/3389/23
провадження у справі 3/0285/2592/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

29 вересня 2023 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Мозговий В. Б. за участю секретаря судових засідань Горбатюк І. О., прокурора Мельник І. В., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області (далі - УСР в Житомирській області) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, мешканки АДРЕСА_1 , директора Новоград-Волинського медичного фахового коледжу Житомирської області

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), -

ВСТАНОВИВ:

31.05.2023 до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області надійшли матеріали про адміністративні правопорушення за ч. 1 ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, скоєні ОСОБА_1 .

Так як справи про адміністративні правопорушення одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), то останні відповідно ч. 1 ст. 36 КУпАП повинні бути об`єднані в одне провадження і об`єднаній справі необхідно присвоїти № 285/3389/23 номер провадження 3/0285/2592/23.

Згідно адміністративних матеріалів, що надійшли до суду ОСОБА_1 будучи директором Новоград-Волинського медичного фахового коледжу Житомирської обласної ради відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону "Про запобігання корупції" не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, та не повідомила визначений Законом орган - Департамент охорони здоров`я Житомирської обласної державної адміністрації або Житомирську обласну раду про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням наказу "Про преміювання працівників" від 12.12.2022 за № 237-к/тр, яким встановлено премію в розмірі 100% посадового окладу викладачу ОСОБА_2 , який є її чоловіком та близько особою відповідно до ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 будучи директором Новоград-Волинського медичного фахового коледжу Житомирської обласної ради відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону вчинив дії при наявності у неї реального конфлікту інтересів зумовленого підписанням наказу - "Про преміювання працівників" від 12.12.2022 за № 237-к/тр, яким встановлено премію в розмірі 100% посадового окладу викладачу ОСОБА_2 , який є її чоловіком та близько особою відповідно до ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що нею не було допущено корупційного порушення, оскільки щодо нарахування премії її чоловіку - ОСОБА_2 , вона повідомила педагогічну раду.

Прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому просить накласти на неї адміністративне стягнення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобіганню корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, члени Ради нагляду за аудиторською діяльністю Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, які не є особами, зазначеними у пункті 1 частини 1 цієї статті, посадові особи та інспектори Інспекції із забезпечення якості Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, члени Ради Аудиторської палати України, посадові особи Аудиторської палати України та працівники комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України та комітетів з контролю якості аудиторських послуг професійних організацій аудиторів та бухгалтерів.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Як зазначено у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. Реальному конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Поняття близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта - зазначено у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»

Таким чином, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, оскільки приватний інтерес щодо підписання наказу - про преміювання працівників фахового коледжу Житомирської обласної ради, якими встановлено премію ОСОБА_2 , який є її чоловіком, знаходиться в сфері, в якій вона на той час виконувала свої службові повноваження, і в тому числі її приватний інтерес вплинув на об`єктивність прийняття рішення про преміювання.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

З матеріалів справ про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 про наявність реального конфлікту інтересів не повідомила Департамент охорони здоров`я Житомирської обласної державної адміністрації або Житомирську обласну раду (орган управління майном).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, підтверджується поясненнями наданими в судовому засіданні, протоколами про адміністративне правопорушення №№ 197 та 198 - від 24.05.2023; копією наказу про преміювання від 12.12.2022; копією рішення Житомирської обласної ради від 31.05.2018 про призначення директором комунального вищого навального закладу Новоград-Волинський медичний коледж Житомирської обласної ради - ОСОБА_1.; копією наказу про прийняття ОСОБА_2 викладачем КВНЗ "Новоград-Волинського медичного коледжу" Житомирської обласної ради; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб; письмовими пояснення від 13.04.2023 та 12.04.2023.

Суд відхиляє доводи ОСОБА_1 , щодо повідомлення нею про конфлікт інтересів педагогічну раду, оскільки остання не є тим колегіальним органом, якій призначав її на посаду та якому вона підзвітна щодо використання майна. В даному випадку вона зобов`язана була повідомити Житомирську обласну раду, як орган управління майном, якому вона підзвітна та з бюджету якого здійснюється фінансування коледжу.

Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги обставини вчинених правопорушень, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, що буде необхідним і достатнім для визначеної ст. 23 КУпАП мети - виховного впливу та запобіганню вчинення останньою нових правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1, ч. 5 ст. 283 КУпАП судовий збір у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33- 36, 172-7, 251, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Об`єднати в одне провадження справи 285/3389/23 (провадження 3/0285/2592/23) та 285/3388/23 (провадження 3/0285/2591/23) присвоївши їм номер 285/3389/23 (провадження 3/0285/2592/23).

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя В.Б. Мозговий