ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №953/3364/23 Головуючий 1 інстанції: Губська Я.В.
Провадження №33/818/789/23 Доповідач: Люшня А.І.
Категорія: ч.5 ст.126 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі головуючого судді Люшні А.І., за участі: секретаря Шевченко В.Р.,

- захисника Бережного О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові, клопотання особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Київського районного суду м. Харкова від 26 травня 2023 року,-

УСТАНОВИВ:

Цією постановою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 40 800 грн.

На зазначену постанову районного суду ОСОБА_1 11 липня 2023 року подав апеляційну скаргу в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що в судовому засіданні він не був присутнім, та не був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду належним чином, про існування постанови він дізнався лише 11 липня 2023 року.

Заслухавши доповідь судді доповідача, пояснення захисника, який підтримав клопотання, дослідивши матеріали справи, вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративні правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Отже, закон пов`язує строк внесення апеляції на постанову судді у справі про адміністративне правопорушення не з датою отримання постанови суду, а лише з датою ухвалення судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 26 травня 2023 року ОСОБА_1 не був присутній.

Однак про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення на номер мобільного телефону, який він вказав в своїй апеляційній скарзі, а тому доводи ОСОБА_1 про зворотне є безпідставними (а.с.11).

Звернувшись 11 липня 2023 року з апеляційною скаргою, в якій міститься клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Київського районного суду м. Харкова від 26 травня 2023 року, ОСОБА_1 пропустив десятиденний строк на апеляційне оскарження.

Таким чином, ОСОБА_1 пропустив строк на апеляційне оскарження зазначеної постанови.

Посилання ОСОБА_1 на отримання постанови суду 11 липня 2023 року, як на підставу вважати поважними пропуск строку на апеляційне оскарження, є необґрунтованими, оскільки він не був позбавлений можливості звернутися з апеляційною скаргою, будь яким процесуальним способом, у передбачений законом строк та в подальшому доповнити її.

До того ж, учасник справи як зацікавлена особа, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, спрямовані як на отримання повної інформації щодо стадії розгляду справи, так і щодо подання апеляційної скарги, та використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних прав та обов`язків.

Встановлення строків звернення до суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для сторін та інших осіб того, що зі спливом встановленого законом або судом проміжку часу прийняте судове рішення отримують додаткову легітимність (стабільність) та не передбачатимуть можливості перегляду (скасування), а правові наслідки їх прийняття (вчинення) не будуть відмінені. Тобто встановлені строки звернення до суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу судового рішення.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності та об`єктивності, поведінки сторін, значимості справи та її впливу на суспільні відносини і національну безпеку, наявності фундаментальної судової помилки, а також непереборності обставин, що спричинили пропуск строку.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

За вищенаведених обставин підстав для поновлення захиснику Алієва Т.А. огли пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції - відсутні.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити особі, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в поновленні процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Київського районного суду м. Харкова від 26 травня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.5 ст.126 КУпАП, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Апеляційну скаргу разом з доданими матеріалами повернути через суд першої інстанції.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду А.І. Люшня