П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/9944/23

Провадження № 3/185/3927/23

02 жовтня 2023 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Косюк А.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянство України, ФОП, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

22 липня 2023 року о 10 годині 25 хвилин гр. ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Полтавська м. Павлограда, в районі входу в критий ринок, висловлювався брутальною лайкою в громадському місці, чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство. Зазначені дії органом внутрішніх справ кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав та пояснив, що 22 липня 2023 року приблизно о 10 годині 30 хвилин він їхав з м. Дніпра і в`їхав в м. Павлоград на вул. Полтавську, зупинився вимушено, так як на моніторі автомобіля загорівся знак «перегрів двигуна» і пішов пар з-під капоту. Він зупинився по вул. Полтавська в районі «АТБ», включивши аварійку, поставивши свій автомобіль «БМВ 7501» д.н. НОМЕР_2 біля бардюра з правої сторони між автомобілями. Потім десь через 5 хвилин підійшли патрульні і постукали у пасажирське вікно з правої сторони, і сказали, що будуть виписувати постанову за неправильне паркування. Він розповів чому він зупинився, однак вони на це не реагували та винесли постанову про накладення штрафу в сумі 340 грн. по ст. 122 КУпАП. Вони сказали, що у нього не було увімкнений аварійний сигнал. Він у них попросив надати доказ, що у нього не був включений аварійний сигнал. На калюжу жидкості біля його машини вони не реагували. Потім вони оголосили постанову. Він був не згоден і намагався зробити свої зауваження, однак вони не дали йому надати пояснення.

Також доповнив, що не підтверджено вчинення ним дрібного хуліганства. Не зазначено якими саме його діями було порушено громадський порядок і спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства. До матеріалів протоколу не долучено доказів, що подія відбувалася в громадському місці. А тому просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Свідок ОСОБА_2 пояснив, що 22 липня 2023 року він знаходився на патрулюванні в м. Павлограді. Надійшло повідомлення, що автомобіль БМВ, темного кольору, стояв біля жовтого бордюру. Водій сидів за кермом. Він роз`яснив, що вчинено порушення на зупинку в забороненому місці. Водій сказав, що він від`їде і нічого не буде. Він почав складати постанову про адміністративне правопорушення. По базі перевірили, що автомобіль належить ОСОБА_3 . Водій ОСОБА_3 показав своє водійське посвідчення. Потім була складена постанова та дана на підпис. Він прочитав та почеркав постанову, виражався нецензурною лайкою в громадському місці. Був складений протокол на ОСОБА_3 по ст. 173 КУпАП. Від підпису він відмовився. Він представлявся коли підійшов до автомобіля. Були зачитані права, а також про право на захисника. Водій відмовився від ознайомлення з протоколом.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, на підставі всебічного, повного і об`єктивного аналізу всіх доказів по справі в їх сукупності, у відповідності до ст. 252 КУпАП, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та докази наявні у матеріалах справи, приходжу до наступного висновку.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виступають суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відтак, відповідно до ст. 173 Кодексу про адміністративні правопорушення, дрібне хуліганство повинно проявлятись у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На підтвердження вини неповнолітнього ОСОБА_1 працівником поліції, на якого покладено обов`язок щодо збирання доказів по справі, до справи долучено:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 457468 від 22 липня 2023 року;

- пояснення ОСОБА_4 ;

- рапорт інспектора ВРПП Павлоградського РВП Іванова О.Є.

Крім того, за клопотанням ОСОБА_1 до матеріалів справи було долучено флеш накопичувач. Під час дослідження якого було виявлено фотографії із зображенням працівників поліції, патрульного автомобіля та протоколу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. Також переглянуто відеозаписи, з яких встановлено, що невідомою жінкою ведеться відеозапис з поясненням причини зупинки їх транспортного засобу, який стоїть на дорозі. Пояснення працівників поліції, що вони приїхали на виклик, оскільки автомобіль стоїть в забороненому місці. Також встановлено, що під час ознайомлення ОСОБА_1 з постановою про притягнення його до адміністративної відповідальності, останный мав неввічливу манеру спілкування, відмовлявся від підпису постанови, оскільки був незгоден з її заповненням. Також, ОСОБА_1 було ознайомлено з протоколом про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. Відмовився від пояснень на окремому аркуші. Відмовився від підпису в протоколі без ознайомлення з адвокатом. Також відеозапис за участю свідка, який пояснив, що він на стороні закону.

Переглянуто, відеозаписи за участю слідчого та інших осіб, які як було встановлено в подальшому, не стосуються обставин розгляду даної справи.

З відеозаписів вбачається, що події відбувалися на вулиці, де є зупинка для транспортних засобів, вона знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, які також є на відео та спостерігають за даною подією.

Також судом було досліджено відеозапис подій з нагрудної відеокамери, що відбувалися 22 липня 2023 року о 10.25 годин в м. Павлоград по вул. Полтавська. Так, під час перегляду відеозапису, було спростовано пояснення ОСОБА_1 , що не підтверджено вчинення ним дрібного хуліганства. Не зазначено якими саме діями було порушено громадський порядок і спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства.

Згідно дослідженого доказу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, проявляє неповагу до суспільства, прагне показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, ігноруючи їх під час спілкування з поліцейськими, не реагуючи на їх численні зауваження. Також встановлено, що поліцейські у відповідності до вимог КУпАП складають постанову про адміністративне правопорушення, надають можливість надати свої пояснення за даним фактом, незважаючи на провокаційну поведінку особи, яка притягається до відповідальності, неввічливу манеру спілкування, нецензурну лайку, однак, ОСОБА_1 почеркав постанову про притягнення до адміністративної відповідальності. Також, останньому було повідомлено про те, що у відношенні нього буде складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Переглянутий відеозапис також узгоджується з поясненнями свідка ОСОБА_2 , який зазначив, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в громадському місці.

Крім того з відеозапису вбачається, що події відбувалися на вулиці, де є зупинка для транспортних засобів, вона знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, які також є на відео та спостерігають за даною подією.

Так, Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків. Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

У правовій літературі справедливо зазначається, що незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Звичайно, словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижуючи рівень людського спілкування, завдає морального зиску суспільству, шкоду духовному самопочуттю людей, затьмарює настрій та ображає їх людську гідність, породжує зневажання етикою та мораллю.

Враховуючи досліджені докази, приходжу до висновку, що події, які відбувалися 22 липня 2023 року о 10 годині 25 хвилин по вул. Полтавська м. Павлограда, в районі входу в критий ринок, за участю ОСОБА_1 є громадським місцем. ОСОБА_1 висловлювався брутальною (нецензурною) лайкою в громадському місці, чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

При цьому, що стосується позиції ОСОБА_1 про не визнання провини, то вважаю, що такій позиції слід дати критичну оцінку, розцінивши її як обраний спосіб захисту, з метою уникнення відповідальності за скоєне, оскільки вона повністю спростовується дослідженими доказами по справі.

Виходячи з наведеного, враховуючи особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, вважаю необхідним застосувати адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу у межах санкції статті.

Згідно ст. 40-1 КУпАП, на правопорушника, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, покладається сплата судового збору, тому суд приходить до висновку, стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір.

Керуючись ст. ст. 40-1, ст. 173, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана протягом десяти днів.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А. П. Косюк