Справа № 451/1399/23
Провадження № 3/451/758/23
ПОСТАНОВА

іменем України

04 жовтня 2023 року місто Радехів

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Патинок О.П. розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Нивиці, Львівської області, громадянки України, із середньою-спеціальною освітою, одруженої, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

з участю потерпілого ОСОБА_2 , якому роз`яснені права передбачені 269 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу серії ВАВ № 898823 від 29.09.2023, ОСОБА_1 29.09.2023 близько 22 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 , вчинила домашнє насильство психологічного характеру, відносно чоловіка ОСОБА_2 , а саме: виганяє його з будинку, в присутності дітей виражається нецензурною лексикою, погрожує невідомими людьми фізичною розправою, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. 04.10.2023 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Частиною 3 статті 268 КУпАП передбачений виключний перелік статтей при розгляді справ, за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за ст. 173-2 КУпАП до вказаного переліку не входить, а тому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за даними статтями у судовому засіданні не є обов`язковою.

Потерпілий, ОСОБА_2 в судове засідання з`явився. Пояснив, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає разом із дружиною ОСОБА_1 та четверо дітей. 29.09.2023 близько 22.00 год повернувся додому із роботи, у них із дружиною виникла сварка, оскільки ОСОБА_1 не приготувала їжу дітям; натомість остання почала на нього кричати та висловлюватись нецензурною лайкою, погрожувала викликати поліцію, що і в подальшому зробила. Зазначив, що в нього із дружиною виник сімейний конфлікт на даній основі.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення потерпілого, перевіривши надані матеріали, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 279 КУпАП ці обставини встановлюються в ході дослідження доказів під час розгляду справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Розглянувши справу на підставі досліджених доказів орган (посадова особа) відповідно до ст. 283 КУпАП виносить постанову.

Об`єктивна сторона ст.173-2 КУпАП полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи булла завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Психологічне насильство в сім`ї насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

У відповідність до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року, вбачається, що: домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи;

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ображала нецензурними словами чоловіка ОСОБА_2 .

До протоколу додано заяву ОСОБА_2 від 29.09.2023, в якій ОСОБА_2 заявив, що жінка постійно виганяє його з будинку, в присутності дітей виражається нецензурною лайкою, разом з тим в письмових поясненнях останній повідомляє, що у них із дружиною виник словесний конфлікт з побутових питань, а саме з приводу не приготування їжі для дітей ОСОБА_1 ; також до справи долучені пояснення ОСОБА_1 з яких вбачається, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 була сварка з побутових питань, а саме з приводу не приготування їжі для дітей ОСОБА_1 .

Отже, ані з протоколу, ані з самого змісту заяви ОСОБА_2 , яка слугувала приводом для складення протоколу про адміністративне правопорушення, письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_1 неможливо встановити те, що між останніми виник не звичайний побутовий конфлікт, а мало місце домашнє насильство психологічного характеру з боку ОСОБА_1 , а також не доведено, що дії психологічного характеру у формі взаємного виражання нецензурними словами, завдали шкоду фізичному або психічному здоров`ю потерпілому ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України«Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

Стандарти, встановлені Конвенцією для кримінального провадження поширено ЄСПЛ і на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09 червня 2011 року).

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» від 30 травня 2013, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Враховуючи те, що складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, а також дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що наявні у справі докази, не підтверджують наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1ст.247 КУпАП у зв`язку відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення. Неправомірну поведінку ОСОБА_1 суд розцінює як захисну, відповідну ситуації, що склалася між ними.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_1 не може вважатися такою, що вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а тому провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно неї слід закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 п. 5 Закону України «Про судовий збір», судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 то відповідно судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись п. 7 ч.1 ст. 247, 284 КУпАП України, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,-

п о с т а н о в и в:

адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Радехівський районний суд Львівської області, прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

СуддяО. Патинок