П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Хамник М.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, НОМЕР_1 від 01.10.2018, вид. Управління персоналу штабу В/Ч НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , місце роботи: не працює; раніше не притягався до адміністративної відповідальності,

за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

07.07.2023 о 19год. 40хв. гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою за місцем проживання: АДРЕСА_2 , відносно своєї дружини гр. ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, в тому числі шляхом надіслання SMS-повідомлення на номер телефону вказаний ним у письмовому поясненні, яке міститься в матеріалах справи. Клопотання про відкладення розгляду справи не подав.

З огляду на те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, тобто вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

На підтвердження вини гр. ОСОБА_1 суду надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №825089 від 07.07.2023, письмове пояснення гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_1 від 07.07.2023, копію письмового пояснення гр. ОСОБА_2 від 07.07.2023, копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №967045 від 07.07.2023, форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 07.07.2023, рапорт поліцейського від 07.07.2022.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст.23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На виконання вимог ст.33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно із ч. 2 l_doc2.nsf/link1/an_3087/ed_2021_03_21/pravo1/KD0005.html?pravo=1#3087" title="Кодекс України про адміністративні правопорушення; нормативно-правовий акт № 8073-X від 07.12.1984">ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Суд вважає можливим звільнити гр. ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП у зв`язку з малозначністю і оголосити йому усне зауваження, оскільки діяння, вчинене ним, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч.1ст. 173-2 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення.

Враховуючи, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст.22, ч. 3 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, тому не має підстав для стягнення судового збору.

Керуючись ст.ст.22, 284, 287, 291 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.173-2 КУпАП, у зв`язку з малозначністю та обмежитися усним зауваженням, із закриттям провадження по справі.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адмі ністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник