ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6534/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" вересня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Рудюк О.Ю., розглянувши матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 185 КпАП України,

у с т а н о в и в:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 303159 від 30 серпня 2023 року, ОСОБА_1 о 15 год. 35 хв. по вул. О. Кошиця, 11, що в м. Києві, на законну вимогу поліцейського командира роти 1, батальйону 2, полку 2 УПП у м. Києві ДПП ст. л-т ОСОБА_2 , пред`явити документи для встановлення особи та називати свої дані згідно ст. 32 ЗУ «Про національну поліцію» категорично відмовився.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 185 КпАП України.

ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, повідомленим про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст.ст. 268, 277-2 КУпАП, до суду не з`явився. Ураховуючи зазначені правові норми, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини (рішення «Пономарьов проти України»), відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також ураховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд уважає за можливе провести розгляд даної справ за відсутності ОСОБА_1 оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КпАП України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи дійшов до такого висновку.

Крім того, згідно рапорту ДОП СДОП ВП Дарницького УП ГУ НП в м. Києві летенанта поліції Мацюка М. виконати постанову суду від 15 вересня 2023 року про привід ОСОБА_1 виконати не вдалося за можливим, так як останній був відсутній за місцем свого проживання.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи дійшов до такого висновку.

У відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ст. 185 КУпАП злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України від 11.10.2011 N 10-рп/2011 у справі N 1-28/2011, злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок (абзац другий пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.06.92 N 8 "Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів").

Слово "непокора" означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.06.92 N 8 "Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів" (із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду N 12 від 03.12.97), якщо дії притягнутої до відповідальності особи були реакцією на незаконні діяння працівника правоохоронного органу, вчинене, за наявності для цього підстав, потрібно кваліфікувати як злочин проти особи або власності.

Як зазначено у пункті 17 цієї постанови Пленуму, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 185 - 185-7 КУпАП, судді зобов`язані перевіряти правильність складання протоколу про адміністративне правопорушення, наявність пояснень особи, яка притягається до відповідальності, та свідків правопорушення, даних, що характеризують цю особу, зокрема, чи притягалася вона раніше до адміністративної відповідальності протягом року.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі "Серявін та інші проти України" (пункт 58 рішення Європейського суду з прав людини) Суд зазначив, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", N 37801/97, пункт 36, від 01.07.2003).

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 на законну вимогу поліцейського пред`явити документи категорично відмовився.

Однак даних про те, що ОСОБА_1 відмовився від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків або намагався це зробити, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено.

Справа відносно ОСОБА_1 містить лише такі документи: протокол про адміністративне правопорушення від 30 серпня 2023 року, копію протоколу від 30 серпня 2023 року, про адміністративне затримання ОСОБА_3 в порядку ст. ст. 260-263 КУпАП, а також копію рапорту працівника поліції від 30 серпня 2023 року, який не є доказом у справі. При цьому, справа не містить ані відеозаписів з нагрудних камер спостереження, якими штатно укомплектовані працівники поліції, ані пояснень свідків, які б вказували на порушення ОСОБА_1 вимог ст. 185 КУпАП.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, але працівники поліції, всупереч цих вимог, не забезпечили відповідного доказового матеріалу у справі на обґрунтування складеного протоколу про адміністративне правопорушення.

Між тим, суду не надано будь-яких доказів, крім протоколу про адміністративне правопорушення, на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського, зокрема не надано пояснень свідків, відео, тощо.

На переконання суду, наявність, в якості доказів лише самого протоколу, не може беззаперечно вказувати на наявність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі відносно ОСОБА_3 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського Апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя