Провадження № 33/824/3861/2023 Доповідач в суді ІІ інстанції Мельник Я.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді Мельника Я.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Печерського районного суду м. Києва від 02 березня 2021 року у справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який працює заступником начальника управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України (на час складання протоколу), адреса місця знаходження: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення,передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 02 березня 2021 року провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП закрито за закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Не погоджуючись із цією постановою, 12 березня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, а провадження по справі закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Обґрунтовує доводи апеляційної скарги тим, що у адміністративному протоколі кваліфіковано дії ОСОБА_1 як відмову від надання відповіді на адвокатський запит, проте, вважає, що в його діях відсутня об`єктивна сторона вказаного правопорушення, яка полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, а матеріалами справи підтверджено, що відповідь була насправді надана на запит адвоката, а відтак вважає, що справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судове засідання ОСОБА_1 та його захисник не з`явилися і були належним чином повідомлені про розгляд справи.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбачений ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, проте враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення було складено 26.09.2019 року, то строк притягнення його до адміністративної відповідальності закінчився, а тому провадження по справі підлягає закриттю.

Однак, суд апеляційної інстанції не може повністю погодитися з висновками суду першої інстанції в частині щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, виходячи з наступного.

Частиною 5 ст. 212-3 КУпАП передбачена відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Тобто, об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у випадках, коли така інформація підлягає наданню на запит адвоката відповідно до названого Закону.

За змістом положень частин 1 та 2 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані, не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту, надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.05.2019 року адвокат Захаров А.В. звернувся до начальника Департаменту кадрової роботи та державної Генеральної прокуратури України Горбаня О.П. з адвокатським запитом, в якому просив повідомити чи перебував начальник п`ятого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління ГПУ Басюк Р.І. на робочому місці 29.05.2019.

Листом від 07.06.2019 року №17/1/5-280 за підписом заступника начальника управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України Литвинюка О.В. повідомлено, що слідчим групи слідчих здійснено виклик на 10 год. 30 хв. 29.05.2019 підозрюваного ОСОБА_2 для проведення процесуальних дій, однак у призначений день підозрюваний не з`явився і про причини неявки не повідомив, будь-яких порушень кримінального процесуального законодавства щодо виклику підозрюваного встановлено не було.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що ні запит адвоката Захарова А.В., ні протокол про адміністративне правопорушення не містять обґрунтування того, що запитувана інформація є такою, що підлягає наданню на запит адвоката відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а матеріалами справи не підтверджується необхідність отримання адвокатом Захаровим А.В. такої інформації саме для надання правової допомоги клієнту та в чому саме полягала потреба в такій інформації.Також з матеріалів справи вбачається, що фактично на запит адвоката була надана відповідь, а відтак місцевим судом не враховано, що за таких обставин в діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, що полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у випадках, коли така інформація підлягає наданню на запит адвоката відповідно до названого Закону.

Крім того, відповідно до ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що не було зроблено (не складено вчасно протокол і не вручено особі).

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що Раді адвокатів Київської області стало відомо про особу правопорушника 29 травня 2019 року після отримання заяви адвоката Захарова А.В., натомість протокол про адміністративне правопорушення складено тільки 16 вересня 2019 року.

Також у протоколі відсутні дані про дату та місце народження, адресу місця проживання особи, щодо якої складено протокол, і протокол не підписаний особою, відносно якої його складено, що є порушенням вимог, встановлених законом щодо форми і змісту протоколу.

Отже, з наведеного можна зробити висновок, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 складений із порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому такий протокол не може вважатися належним та допустимим доказом.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі "Кобець проти України" (з урахуванням первісного визначення принципу "поза розумним сумнівом" у справі "Авшар проти Туреччини") доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені винуватість особи та його подія мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд першої інстанції належним чином не встановив фактичних обставини справи і не дав їм правильної правової оцінки, та дійшов помилкового висновку щодо наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, при цьому прийняте місцевим судом рішення не було належним чином вмотивовано.

З огляду на вищезазначене, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.5 ст.212-3 КУпАП, а тому постанова Печерського районного суду м. Києва від 02 березня 2021 року підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Печерського районного суду м. Києва від 02 березня 2021 року скасувати та ухвалити по справі нову постанову, якою справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити за ч.5 ст. 212-3 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя: Ярослав МЕЛЬНИК