П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Поліщук І.О., розглянувши матеріали, які надійшли з СПДН ВП ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч.1 КпАП України, -

В С Т А Н О В И В:

До Малиновського районного суду м.Одеси з СПДН ВП ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшли матеріали відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

02.07.2023 року близько 16:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_1 ображав нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою своїй матері, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру.

За даним фактом співробітниками СПДН ВП ОРУП №1 ГУНП в Одеській області відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ВАВ № 561910 від 02.07.2023 про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173-2 ч.1 КпАП України.

У судове засідання ОСОБА_1 участі не приймав, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений шляхом направлення смс-повідомлення на номер телефону, який зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 173-2 ч.1 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, у зв`язку з чим суддя неодноразово відкладав розгляд справи, вживаючи заходи щодо належного повідомлення правопорушника.

У рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст. 173-2 ч.1 КУпАП, оцінивши надані докази за внутрішнім переконанням в сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновків про наявність вини у вчиненому правопорушенні за наведених вище обставин, які підтверджуються і сукупністю досліджених доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості.

Відповідно до ст. 245 КУпАП України завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 №11 „Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де зазначено, що згідно зі ст. 245 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

Вина правопорушника підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме: протоколом серії ВАВ № 561910 від 02.07.2023 року; рапортом працівників поліції від 02.07.2023 року; заявою ОСОБА_2 від 02.07.2023 року; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 02.07.2023 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 02.07.2023 року; формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 02.07.2023 року; терміновим заборонним приписом стосовно кривдника серій АА № 422207 від 02.07.2023 року.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що в діях громадянина України ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч.1 КпАП України, за кваліфікуючою ознакою вчинення насильства в сім`ї.

При винесенні постанови в справі суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Приймаючи до уваги характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, суддя вважає, необхідним піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у вигляді штрафу.

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, справляється судовий збір у 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536,8 грн.

Керуючись ст.ст. 9-11, 173-2 ч.1, 221, 252, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч.1 КпАП України.

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч.1 КпАП України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме 170 гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Поліщук І.О.