ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Категорія: частина 6 статті 470 Митного Кодексу України
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі:

судді Пікуля В.П.,

при секретарі Філоненко О.В.,

за участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Лапка Віктора Петровича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

на постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 6 статті 470 Митного кодексу України

стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою, АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Зміст оскаржуваної постанови

Постановою судді Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року ОСОБА_1 визнано винуватим в порушенні митних правил, передбачених частиною 6 статті 470 Митного кодексу України(далі МК України), та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 000 грн , та стягнуто на користь держави судовий збір в розмірі 420,20 грн.

Згідно з постановою судді 22 листопада 2018 року ОСОБА_1 був ввезений на митну територію України через МАПП «Гоптівка» Харківської митниці ДФС транспортний засіб особистого користування «VW GOLF», VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 (країна реєстрації Республіка Литва) з метою транзиту. Згідно з вимогами статті 95 МК України термін вивезення вищевказаного транспортного засобу до 02 грудня 2018 року включно.

Згідно з вимогами статті 95 МК України для автомобільного транспорту строк транзитних перевезень встановлено 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності одного митного органу 5 діб). Проте, у визначений строк до 02 грудня 2018 року вказаний транспортний засіб не був вивезений за межі митної території України.

У визначений термін громадянин України ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС не з`явився, документів, що підтверджують факт вивезення транспортного засобу, аварії або настання дії обставин непереборної сили, не надав; вищевказаний автомобіль у встановлений статтею 95 МК України не вивезено.

Позиції осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення

Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Із постановою судді не погодився ОСОБА_1 , який в апеляційній скарзі просить постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року скасувати та постановити у цій справі нове рішення, яким провадження у справі закрити, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення у його діях.

Скаржник зазначає, що оскаржуване судове рішення було винесено при невсебічному, неповному і необ`єктивному з`ясуванню всіх обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, посилається на численні порушення під час складення протоколу на які суддя суду першої інстанції не звернув увагу.

ОСОБА_1 посилається що протокол пор адміністративне правопорушення складено з порушенням, зазначає, що його дії неправильно кваліфіковані.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності посилається на порушення під час розгляду справи в суді першої інстанції, які полягали у неповідомленні скаржника про розгляд у справі.

Крім того, просить поновити строк на апеляційне оскарження, який пропущено з поважних причин.

Щодо явки та позиції учасників провадження в суді апеляційної інстанції

В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокат Лапко В.П. апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав в ній неведених.

Представник Слобожанської митниці Держмитслужби в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про дату та час розгляду у справі.

Мотиви суду

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження

Відповідно до частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 та частиною 1 статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Разом з апеляційною скаргою скаржником було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивовано тим, що він дізнався про оскаржуване судове рішення лише від Чугуївського державного виконавця.

У зв`язку з вищезазначеним, просить суд визнати підстави пропущення строку поважними та поновити строк для оскарження постанови Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року.

Враховуючи, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо отримання скаржником копії повного тексту оскаржуваного рішення, то наведені причини пропуску строку на оскарження є поважними та підлягають поновленню.

Суд апеляційної інстанції також зазначає, що за для ефективного здійснення захисту прав та свобод особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі подачі апеляційної скарги, яка має містити обґрунтовані та зважені зауваження щодо рішення місцевого суду, важливе значення має всебічне дослідження оскаржуваного рішення, зокрема шляхом ознайомлення або отримання його копії.

Щодо оскарженої постанови

Відповідно до положень частини 7 статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно вимог статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 486 МК України визначено, що завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Статтею 487 МК України встановлено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями статті 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 1 частини 1 статті 95 МК України, передбачено, що для автомобільного транспорту встановлюються строк транзитних перевезень у 10 діб, у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб.

Протоколом про порушення митних правил № 0235/80700/20 від 13 лютого 2020 року встановлено, що 22 листопада 2018 року ОСОБА_1 був ввезений на митну територію України через МАПП «Гоптівка» Харківської митниці ДФС транспортний засіб особистого користування «VW GOLF», VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 (країна реєстрації Республіка Литва) з метою транзиту. Згідно з вимогами статті 95 МК України термін вивезення вищевказаного транспортного засобу до 02 грудня 2018 року включно.

Разом з тим, на момент ввезення транспортного засобу диспозиція стаття 470 МК України передбачала відповідальність, зокрема, за перевищення встановленого статтею 95 МК України строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що перебувають під митним контролем, до органу доходів і зборів призначення.

Зазначена норма закону складалась із трьох частин та санкція будь-якої із них в тій редакції була більш м`якою, ніж санкція частини 6 статті 470 МК України у діючій редакції.

Законом України №2612-VII від 08 листопада 2018 року внесено зміни до статті 470 МК України, яка наразі містить 6 частин.

Відповідно до Закону України №2725-VIII від 16 травня 2019 року, редакція частини 6 статті 470 МК України набула чинності 22 серпня 2019 року.

Диспозицією частини 6 статті 470 МК України встановлена відповідальність за перевищення встановлених статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

За вчинення цього правопорушення передбачене накладення стягнення у виді штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскації таких транспортних засобів.

Згідно статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної сили в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися як правопорушення.

Згідно з положенням статті 3 МК України, норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені МК України, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

У рішенні Конституційного Суду України №1-рп/99 від 09 лютого 1999 року у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів наголошується на тому, що до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Акти адміністративного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності.

Відповідно до частини 6 статті 470 МК України передбачена відповідальність за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Однак, такі дії на час ввезення вказаного транспортного засобу як окремий склад правопорушення законом (МК України) не були передбачені.

Отже, дії ОСОБА_1 в редакції Закону, який був чинним на час скоєння правопорушення, утворюють склад правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 470 МК України.

Разом з тим, апеляційний суд зауважує, що положення частини 6 статті 470 МК України, на час ввезення вказаного транспортного засобу не діяла і не була передбачена законом, як окремий склад правопорушення та посилює відповідальність за адміністративні правопорушення, порівняно з попередньою редакцією статті 470 МК України, а тому підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за частиною 6 статті 470 МК України у чинній наразі редакції не узгоджується з положеннями закону.

Апеляційний суд за результатами розгляду справи вважає, що в межах даного провадження відсутній склад правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 470 МК України.

Справи про порушення митних правил, передбачені частинами 1 - 5 статті 470 МК України, на даний час, розглядаються органами доходів і зборів (стаття 522 МК України), а тому апеляційний суд позбавлений права розглядати справу про порушення митних правил, передбачених частиною 3 статті 470 МК України.

Висновки суду

На підставі викладеного, суд приходить до переконання, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за частиною 6 статті 470 МК України у чинній наразі редакції відсутні.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 2 частини 8 статті 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

За таких обставин, постанова судді першої інстанції підлягає скасуванню, а провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною - закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись статями 247, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року.

Апеляційну ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2020 року - скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частиною 6 статті 470 МК України закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 цього Кодексу у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду В.П. Пікуль