Справа № 206/3993/23
Провадження № 3/206/1966/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Лукінова Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, інваліда ІІІ групи, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

за участю особи, відносно якої складено протокол: ОСОБА_1

потерпілої ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №594701 від 15.08.2023, вбачається, що гр. ОСОБА_1 08.08.2023 о 19 год. 40 хв. знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою у бік гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 , суду показав, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не визнає в повному обсязі та заперечує проти обставин викладених в протоколі, справу просить закрити у зв`язку з відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з огляду на наступне. Він є керівником гаражного кооперативу "Чайка". 08.08.2023 за адресою: вул. 20-річчя Перемоги, буд. 115 А, м. Дніпро, він як керівник гаражного кооперативу здійснював ремонт дороги разом з іншими чоловіками поблизу гаражів. Вони підготовлювали дорогу до ремонту та вбирали каміння, засипали переїзд. Він знаходився на дорозі та показував водію екскаватора, що необхідно робити. В цей час на дорогу вибігла жінка, а саме потерпіла ОСОБА_2 . Остання є його сусідкою, але як сусіди відносини вони не підтримували. ОСОБА_2 почала махати руками та кричати. Він до неї не підходив та стояв на дорозі і лише погукав її до себе, коли йшов до свої автівки. ОСОБА_2 в цей час дзвонила комусь по телефону. До нього вона так і не підійшла і він поїхав додому. Чому потерпіла вирішила його обмовити він не знає, її ніхто не бив та нецензурною лайкою на її адресу не висловлювався.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні суду показала, що в гаражному кооперативі "Чайка", директором якого є ОСОБА_1 поблизу гаражів викопали велику яму. Вказана яка не була огороджена, вони як жильці багатоповерхового будинку, який знаходиться поруч закидали її, щоб ніхто не травмувався, а ОСОБА_1 разом з іншими чоловіками знову її викопали. 08.08.2023 приблизно о 20 годині 00 хвилин, вона прийшла до гаражів та побачила, що вказану яму знову викопують. Вона намагалася зупинити робітників, серед яких був ОСОБА_1 , а вони їй сказали, щоб вона йшла додому, на що вона їм відповіла, що цього робити не буде. Після чого її вдарив ОСОБА_1 та вона викликала поліцію. Співробітники поліції приїхали на місце та склали протокол відносно останнього. Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду показав, що 08.08.2023 вони з братом ОСОБА_4 йшли з гаража по вул. 20-річчя Перемоги в м. Дніпро, де в той час побачили, що працює екскаватор. Вони підійшли до чоловіків які там працювали та запитали чи їм потрібна допомога. На відстані від них на дорозі знаходився директор гаражного кооперативу ОСОБА_1 , на невеликій відстані від нього знаходилась жінка ( ОСОБА_2 ), яка емоційно розмовляла з останнім та розмахувала руками. Потім вона почала розмовляти з кимось по телефону. Будь-яких ударів ОСОБА_1 , потерпілій ОСОБА_2 не наносив, вони знаходились на відстані і ніякого контакту між ними не було. Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду показав, що 08.08.2023 вони з братом ОСОБА_3 йшли з гаража по вул. 20-річчя Перемоги в м. Дніпро, де в той час побачили, що працює екскаватор. Коли вони підійшли ближче, побачив, що проводяться ремонтні роботи дороги та запитав про допомогу. На відстані від них, а саме на дорозі він побачив ОСОБА_1 , та жінку потерпілу ОСОБА_2 , яка в той час розмовляла з кимось по телефону. Сварки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не було.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілу ОСОБА_2 , свідків, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАПз таких підстав.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимогст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Разом з тим, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №594701 від 15.08.2023 вказано, що у ОСОБА_1 наявний хуліганський мотив, однак дані обставини не встановлені в судовому засіданні, оскільки допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не підтвердили обставин викладених в протоколі, які безпосередньо були присутніми під час події яка мала місце 08.08.2023.

Окрім того, матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки, до матеріалів справи додано лише протокол та рапорти працівників патрульної поліції.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Будь-яких доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173,221,283,284,285,287-289 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП- закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Поштаренко