Справа № 199/7738/23
ПОСТАНОВА

іменем України

22.09.2023 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Машкіна Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 068684 ОСОБА_1 09.09.2023 року о 23:25 год. за адресою: м.Дніпро, вул. Артеківська, 16, виражався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.ст. 245, 246, 252, 256, 268, 280, 283 КУпАП, суддя при розгляді справи розглядає всі питання факту і права, але в межах порушеного провадження, дотримуючись принципів судочинства та здійснення правосуддя, коли висновки судді не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви вини тлумачаться на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим докази повинні бути оцінені суддею на їх достатність для достовірних і безперечних висновків про обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП розглядаються протягом доби.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, викликався до суду судовою повісткою, клопотань про розгляд справи у його відсутність чи відкладення судового засідання не надавав.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляють особи, уповноважені на складання протоколу про адміністративні правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В той же час зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що потерпілі чи свідки події відсутні, а матеріали справи не містять письмових пояснень жодної особи, чий спокій міг бути порушений діями ОСОБА_1 . Подія адміністративного правопорушення не зафіксована спеціальними технічними засобами.

Матеріали справи, окрім протоколу про адміністративне правопорушення, містять тільки рапорт старшого інспектора-чергового ВП №1 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, який згідно правової позиції, викладеної в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15.04.2020 року №489/4827/16а, суд оцінює критично, оскільки він є свідченням службової особи інспектора патрульної поліції та з огляду на відсутність жодних інших беззаперечних доказів на підтвердження обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд не вправі самостійно змінювати суть адміністративного правопорушення, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яке інкримінується особі, а її провина має доводитися в суді. Також, суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки в такому випадку позбавляється статусу незалежного органу правосуддя.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що зібрані та надані органами Національної поліції докази у вказаній справі про адміністративне правопорушення не забезпечують такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності провини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи відсутність об`єктивних і належних доказів, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скарга на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Н.В. Машкіна