Справа № 215/2969/23
ПОСТАНОВА
13 вересня 2023 року м. Кривий Ріг
Суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Квятковський Я.А. розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який протягом року не притягався до адміністративної відповідальності; працює електрогазозварювальником ТОВ «Дизельний завод» , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
Також, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 196088, 03.05.2023 року о 00:00 год. в м.Кривому Розі в Тернівському районі по вул.Черкасова, біля будинку №13, ОСОБА_1 в громадському місці з хуліганських мотивів за допомогою цегли розбив лобове скло, дах, заднє автомобіля Мерседес-Бенц д.н. НОМЕР_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 в судовому засіданні з протоколом не погодився, пояснив, що дійсно був конфлікт ввечері із сусідами на подвірї. Але він автомобілів не пошкоджував, йому не відомі , яякф саме автомобілі їм належать, більше того, вночі в його квартирі були розбиті вікна і він викликав поліцію.
Захисник Німець Ю.С. в судовому засіданні просила провадження по справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Зазначила про відсутність доказів пошкодження автомобілів, пошкодження майна саме ОСОБА_1 , щодо пояснень свідка просила ставитись до них критично, оскільки вона є близьким родичем потерпілого, почувши гучні звуки в дворі ні потерпілого ні поліцейського не викликала вночі для перевірки .
Потерпілі в судове засідання не зявились.
Вивчивши матеріали адміністративного протоколу, докази, долучені до них, заслухавши учасників справи, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до частин першої, другої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Враховуючи те, що справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 №215/2969/23 за ст. 173 КУпАП, №215/2971/23 за ст. 173 КУпАП розглядаються одночасно, вважаю за необхідне об`єднати дані справи в одне провадження та присвоїти № 215/2969/23.
Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно із частиною першою статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Частиною другою статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадських порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, з мотивом задоволення індивідуальних потреб шляхом самоствердження, нехтування норм моралі і правил поведінки.
Однак, до суду не надано доказів як пошкодження автомобілів так і наявності таких автомобілів у власності потерпілих.
Крім того, належних, допустимих і достовірних доказів причетності ОСОБА_1 до протиправних дій також не міститься у справі . Так, як випливає з письмових пояснень потерпілих факт пошкодження автомобілів вони виявили лише вранці. Пояснення свідка ОСОБА_2 (дружини потерпілого), суд оцінює критично, оскільки вони є суперечливими та нелогічними і також не підтверджують факт нанесення ударів по автомобілях саме ОСОБА_1 .
Таким чином висновки інспектора поліції містять припущення та не підтверджуються матеріалами справи.
Згідно до вимог ч. 2 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі Аллене де Рібемон проти Франції від 10 лютого 1995 року підкреслив, що принцип презумпції невинуватості порушується, «якщо суд оголосить обвинуваченого винним, коли його вина не була попередньо доведена».
У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.
Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (Рішення ЄСПЛ у справі «Дактарас проти Литви» від 24.11.2000 року).
Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого.
Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно до ст.284 КупАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:
1) про накладення адміністративного стягнення;
2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;
3) про закриття справи.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, ст.280 КУпАП.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, у зв"язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.
З урахуванням викладеного , керуючись ст.ст. 36, 247 ч.1 п. 1 , 284 КУпАП, суддя
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі ч. 1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП.
Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, прокурором та потерпілим, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

СУДДЯ: