Справа № 755/9562/23
Провадження №: 3/755/4597/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" вересня 2023 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 160 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 261415 від 16.06.2023 р. ОСОБА_1 16.06.2023 р. близько 11 год. 46 хв. за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, буд. 22/14, здійснювала торгівлю з рук продуктами харчування, чим порушила вимоги ч. 1 ст. 160 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 двічі не прибула. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Водночас відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддею вживались заходи задля забезпечення участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судовому засідання шляхом надсилання судових повісток, а також застосування до особи примусового приводу в судове засідання, проте судове рішення не було виконано.

Згідно з рапортом ДОП Деснянського УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції Боярінцевої Ю. від 29.08.2023 року, останньою було встановлено, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , не проживає, встановити місце перебування останньої не виявилось можливим.

З огляду на викладене, суддею вжиті необхідні заходи для забезпечення участі ОСОБА_1 у розгляді справи.

Враховуючи наведене, суддя вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 261415 від 16.06.2023 року; рапорт ДОП Дніпровського УП ГУНП в м.Києві старшого лейтенанта поліції Карпенка О. від 16.06.2023 р., відповідно до якого ОСОБА_1 за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, буд. 22/14 , здійснювала торгівлю овочами у невстановленому місці; письмові пояснення ОСОБА_1 від 16.06.2023 р.; розписка ОСОБА_1 від 16.06.2023 р., відповідно до якої вона зобов`язалась зберігати вилучений товар.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним з джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення, а тому дотримання правил щодо його складання є обов`язковим.

Відповідно до п. 9 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376, зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол, з конкретизацією суті порушення.

Водночас згідно п. 6 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 р. № 1376 усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою.

Так, в порушення зазначених вимог ст. 256 КУпАП, з протоколу про адміністративне правопорушення неможливо встановити усі необхідні відомості щодо обставин ймовірного правопорушення, зокрема, встановити, які саме товари та в якій кількості продавала ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 16.06.2023 р. близько 11 год. 46 хв. за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, буд. 22/14, здійснювала торгівлю з рук продуктами харчування. При цьому, зазначено чотири позиції продуктів, продаж яких з рук інкримінується ОСОБА_1 , дві з яких (окрім помідорів та полуниці) неможливо прочитати.

Так само, нерозбірливим почерком ДОП Дніпровського УП ГУНП в м. Києві старшим лейтенантом поліції Карпенком О. складені і письмові пояснення ОСОБА_1 .

Неможливо встановити, які саме продукти продавала ОСОБА_1 , і з рапорту дільничного офіцера поліції, який долучений до матеріалів справи.

В той же час, розписка ОСОБА_1 від 16.06.2023 р. взагалі не містить відомостей про конкретні види товарів, які нібито продавала ОСОБА_1 .

Наведене свідчить про те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не містять усіх необхідних відомостей для встановлення усіх обставин справи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 не доведена зібраними у справі доказами, а тому провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до ч. 6 ст. 283 КУпАП постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Так, враховуючи, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 вилучались речові докази, які були передані останній на зберігання, їх доля має бути вирішена в постанові.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 160, 221, 247, 251-252, 268, 277, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 160 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Речові докази, передані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на зберігання, - залишити останній.

Постанова може бути оскаржена, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: М.Г. Сазонова