Справа № 473/4319/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"11" вересня 2023 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючої судді Миронової О.В., за участю секретаря судових засідань Москаленко С.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вознесенську справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 29.07.2023 року близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_2 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила хуліганські дії по відношенню ОСОБА_3 , а саме ображала нецензурною лайкою, внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_2 в судовому засіданні винною себе не визнала та пояснила, що із ОСОБА_3 в неї до недавно були гарні сусідські стосунки, проте 29.07.2023 року вона побачила, як ОСОБА_3 ображала її малолітнього сина ОСОБА_4 , через що і виник конфлікт під час якого ОСОБА_2 нецензурною лайкою ОСОБА_3 не ображала.

Потерпіла ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, на адресу суду повернуся конверт з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою..

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до такого.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

На підтвердження вини ОСОБА_2 до суду надано протокол про адміністративне правопорушення, заява ОСОБА_3 до начальника Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області від 29.07.2023 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 16.08.2023 року.

На підставі протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виник конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин. Так, згідно письмових пояснень ОСОБА_2 та її пояснень в судовому засіданні вона повідомила, що із ОСОБА_3 в неї до недавно були гарні сусідські стосунки, проте 29.07.2023 року побачила, як ОСОБА_3 ображала її малолітнього сина ОСОБА_4 , через що і виник конфлікт під час якого ОСОБА_2 нецензурною лайкою ОСОБА_3 не ображала. ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася.

Таким чином суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_2 були направлені безпосередньо на вирішення особистих неприязних відносин, які у нього виникли з ОСОБА_3 .

Згідно з ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, у відповідності до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, через що жінки дійсно посварилися, але відсутні докази того, що дії ОСОБА_2 були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян, а також відсутні докази нецензурної лайка в громадському місці. Тобто вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не знайшло свого підтвердження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення

На підставі викладеного, суд вважає необхідним провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити через відсутність у її діях складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В.Миронова