справа № 619/4648/23
провадження № 3/619/1749/23
ПОСТАНОВА

іменем України

18 вересня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіЖорняк О.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення стосовно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ;
який притягається до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 17220 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2023 о 10 год 00 хв військовослужбовець ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився за допомогою спеціального технічного засобу АЛКОНТ-М (№ 00253). Результат огляду склав 2.19 ‰ проміле.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. У матеріалах справи знаходиться заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення визнає у повному обсязі.

Відповідно до ст. 268 КУпАП неприбуття в судове засідання особи, що притягається до відповідальності за ч. 3 ст. 17220 КУпАП, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

Частиною другою статті 277 КУпАП визначено, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 17220 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод із урахуванням практики її застосування Європейським судом з прав людини поширюється також на справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності (Lutz v. Germany, § 182; Schmautzer v. Austria; Malige v. France).

Гарантії статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод включають зобов`язання суддів надавати достатні підстави для винесення рішень (H. v. Belgium (Н. проти Бельгії), § 53). Достатні підстави демонструють сторонам, що їхню справу було ретельно розглянуто.

Хоча національний суд користується певним правом розсуду, обираючи аргументи і приймаючи докази, він зобов`язаний обґрунтувати свої дії підставами для винесення рішень (Suominen v. Finland (Суомінен проти Фінляндії), § 36).

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутньою на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Практика Європейського суду з прав людини, у своїх рішеннях, вказує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у п. 41 рішенні Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, п.27 рішення «Олександр Шевченко проти України» заява № 8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява № 50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

З урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стані з 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №133/2022від 14 березня 2022 року змінено статтю 1 УказуПрезидента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та продовжено строк дії воєнного станув Україні з 05 год 30 хв 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №259/2022 від 18 квітня 2022 року змінено статтю 1Указу Президента України від 24лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 25 квітня 2022року строком на 30 діб. Відповідно до Указу Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, продовжено воєнний стан в Україні з 05 год 30 хв 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, - до 21 листопада 2022 року. Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №757/2022 від 07 листопада 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 58/2023 від 06 лютого 2023 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Згідно з Закону України «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення доведена в повному обсязі та підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення ДНХ-2/8638 від 29.08.2023; актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу, відповідно до якого у ОСОБА_1 виявлений стан алкогольного сп`яніння 2.19 ‰; роздруківкою з технічного засобу АЛКОНТ-М (прилад № 00253); актом 2844 огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 17220 КУпАП, а саме виконання обов`язків військової служби в нетверезому стані в умовах особливого періоду.

Згідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з статтями 34, 35 КУпАП обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

З огляду на характер вчиненого адміністративного правопорушення, відомості про особу ОСОБА_1 , ступінь його винуватості за адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст. 401 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Однак, відповідно до п. 12 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Так як ОСОБА_1 є військовослужбовцем, то він звільнений від сплати судового збору.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 17220 ч. 3, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 17220 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Реквізити для сплати адміністративного штрафу по матеріалам про адміністративні правопорушення: р/р UA0020599, Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), код за , отримувач - ГУК Харків обл/МТГ Дергачі/21081100, провадження № 3/619/1749/23, справа № 619/4648/23.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніше 15 днів з дня вручення йому цієї постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в поряду, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О. М. Жорняк