Справа № 359/7778/23
Провадження № 3/359/3833/2023
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2023 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., розглянувши, у відкритому судовому засіданні, адміністративні матеріали, що надійшли від Батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. ст. 173, 185 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_2 ,

в с т а н о в и в:

03.08.2023 року о 17 год. 45 хв. в м. Бориспіль по вул. Соборна, 3, ОСОБА_1 не виконав законне розпорядження (вимогу) працівника поліції припинити здійснювати адміністративне правопорушення, а саме: дрібне хуліганство, виражався нецензурною лайкою, шарпав працівників поліції і поводив себе зухвало та агресивно, чим вчинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена відповідальність ст. 185 КУпАП.

Крім того, 03.08.2023 року о 17 год. 45 хв. в м. Бориспіль по вул. Соборна, 3, ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці, виражалася нецензурною лайкою в бік працівників поліції, чіплявся та погрожував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Такими своїми діями ОСОБА_1 скоїв дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

У судове засідання призначене на 10:00 год. 06.09.2023 року особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про, що свідчать матеріали справи. Крім того, інформація щодо дати, часу та місця розгляду справи була розміщена на офіційному веб-сайті Бориспільського міськрайонного суду Київської області, із якою мав можливість ознайомитись ОСОБА_1 . Причини неявки у вказане судове засідання невідомі, будь-яких заяв щодо поважності причин неявки до суду не надіслав, заяв про відкладення розгляду справи до суду також не надходило. Так, суддя вважає, що були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя.

Так, у ч. 1 ст. 268 КУпАП закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При цьому ч. 2 даної статті передбачено обов`язкову присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. ст. 173, 185 КУпАП.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Суд враховує, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону.

Статтею 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. "Якименко проти України"; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. "Мороз та інші проти України" та інші).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Пономарьов проти України").

Приймаючи до уваги те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , забезпечено йому можливість реалізувати свої процесуальні права при розгляді справи, останній належним чином повідомлялася про місце, дату та час судового засідання, а також з огляду на скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, та враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя проводить розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Статтею 245 КУпАП передбачено, зокрема, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Згідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами - є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини що мають значення для вирішення справи. І ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, встановивши обставини передбачені ст. 280 КУпАП, вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаних правопорушень підтверджується, дослідженими в судовому засіданні, письмовими доказами: даними, що містяться в протоколах про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 210570 від 03 серпня 2023 р. та серії АПР18 № 210569 від 03 серпня 2023 р., які складені та підписані уповноваженою на те особою, а їх зміст у повній мірі відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, зі змістом яких ОСОБА_1 ознайомлений, що підтверджується даними, що зафіксовані на відеозаписах з нагрудних камер поліцейських, від підпису яких останній відмовився, відповідно до яких зафіксовано обставини вчинення адміністративних правопорушень; протоколом АЗ № 134202 про адміністративне затримання в порядку ст. ст. 261, 262 КУпАП, від 03.08.2023 згідно якого ОСОБА_1 доставлено у приміщення Бориспільського РУП у зв`язку із вчиненням адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 173, 185, ч. 1 ст. 178 КУпАП для припинення адміністративного правопорушення та складання адміністративних матеріалів; копією постанови по справі про адміністративне правопорушення серії АА № 274160, згідно якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 178 КУпАП; даними рапорту, складеного інспектором взводу ТОР БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області Грищуком В. 03.08.2023 року за фактом виявлення ознак адміністративних правопорушень, які передбачених ч. 1 ст. 178, ст. 173, ст. 185 КУпАП, в якому останні зазначив, що 03.08.2023 о 17:13 год., в ході патрулювання, разом із інспектором ОСОБА_2 за зверненням ОСОБА_3 здійснили виїзд на вул. Соборна, 3 в м. Бориспіль, у зв`язку із нанесенням її чоловіку тілесних ушкоджень, де на місці події було виявлено ОСОБА_1 , який перебував у нетверезому стані, та при спілкуванні з ними поводив себе зухвало, агресивно, обзивав нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, шарпав за формений одяг та штовхав, на його неодноразову повторювану законно вимогу припинити протиправні дії та заспокоїтись, не реагував, а продовжував обзивати їх та прохожих громадян нецензурними словами, а також вдарив ногою лейтенанта поліції ОСОБА_4 , такими своїми діями вчинивши злісну непокору працівникам поліції та порушував громадський порядок; відеозаписом з нагрудних камер поліцейських батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль УПП у Київській області ДПП, яким явно підтверджуються обставини, зазначені в протоколах про адміністративне правопорушення. Дані, що містяться у зазначених джерелах доказів, повністю відповідають фактичним обставинам справи та вказують на вину ОСОБА_1 у вчиненні, інкримінованих йому адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України правопорушенням визнано дрібне хуліганство, вчинено особою, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок, спокій громадян. З цього слід зробити висновок, що для кваліфікації дій особа за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву.

Відповідно до коментованої ст. 173 КУпАП, об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Стаття 185 КУпАП, передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Установлення злісності непокори, законності розпорядження або вимоги працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, є обов`язковими ознаками вищевказаного адміністративного правопорушення.

Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок (абзац 2 п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 червня 1992 року № 8 "Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів").

Із таким тлумаченням терміну "злісна непокора" погодився Конституційний Суд України в абз. 2 п. 5 рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011 у справі № 1-28/2011 за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень ст.263 КпАП та п. 5 ч. 1 ст.11 Закону України «Про міліцію» (справа про строки адміністративного затримання).

Безпосереднім об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Таким чином, особливість застосування ст.185 КУпАП полягає в тому, що вимога поліцейського, яку злісно не виконує правопорушник, спрямована на забезпечення громадського порядку і суспільної безпеки.

Як встановлено в ході судового розгляду, конфлікт виник на ґрунті хуліганського мотиву ОСОБА_1 , оскільки він будучи особою, яка знаходилася у громадському місці, виражалася нецензурною лайкою в бік працівників поліції, ображав їх, погрожував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. ОСОБА_1 усвідомлював, що його дії протиправні, він передбачав, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і спокій громадян. Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство.

Також ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме: припинити вчиняти дрібне хуліганство та продовжував поводити себе зухвало, шарпав працівників поліції за формений одяг, на неодноразові повторювання працівників поліції припинити правопорушення не реагував, а також вдарив працівника поліції.

Таким чином, у справі про адміністративне правопорушення є достатньо достовірних, належних та допустимих доказів, які вказують на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень.

Своїми діями, які виразилися в дрібному хуліганстві, тобто нецензурна лайка в громадському місці, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, ознаки якого передбачені ст. 173 КУпАП.

Також своїми діями, які виразилися в злісній непокорі законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, ознаки якого передбачені ст. 185 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення, на особу, що притягається до адміністративної відповідальності, суддя враховує наступне.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Згідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Суддею не були встановлені обставини, що пом`якшують відповідальність згідно ст. 34 КУпАП, при цьому були достовірно встановлені обставини, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , згідно ст. 35 КУпАП, а саме - продовження протиправної поведінки, незважаючи на вимогу уповноважених на те осіб припинити її, що доводиться вищевказаними протоколами про адміністративне правопорушення; вчинення правопорушення в стані сп`яніння, що доводиться копією постанови по справі про адміністративне правопорушення серії АА № 274160.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 36 цього Кодексу якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Зважаючи на викладене, з урахуванням матеріалів справи, враховуючи умови та характер вчинених адміністративних правопорушень, фактичні обставини їх вчинення, зокрема умисне нанесення удару поліцейському, який виконував свій службовий обов`язок щодо припинення протиправних дій ОСОБА_1 , їх суспільну небезпечність, їх наслідків, особу правопорушника: вік, соціальне положення, ступінь його вини та протиправну поведінку, моральні установки його особистості, відсутності пом`якшуючих обставин, наявність обтяжуючих обставин, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчинених адміністративних правопорушень та заходом державного примусу, вважаю за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень, виходячи з фактичних реалій, застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення за кожне із вчинених правопорушень у виді громадських робіт, та на підставі ст. 36 КУпАП, в межах санкції ст. 185 КУпАП, у виді громадських робіт.

На думку суду, призначення ОСОБА_1 більш м`якого виду адміністративного стягнення не буде сприяти вихованню правопорушника у дусі дотримання законів України та поваги до правил співжиття.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути із ОСОБА_1 , на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 23, 24, 33-36, ст.ст. 173, 185, 245, 268, 280, 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_2 , у скоєні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення:

- за ст. 173 КУпАП у виді громадських робіт строком 50 (п`ятдесят) годин;

- за ст. 185 КУпАП у виді громадських робіт строком 60 (шістдесят) годин.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП шляхом накладення стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, остаточно накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_2 , адміністративне стягнення у виді громадських робіт строком 60 (шістдесят) годин.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_2 , на користь державного бюджету України (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106; призначення платежу *;101) судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя : С.М. Вознюк