Провадження №3/748/2378/23
Єдиний унікальний № 748/3380/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 рокум. Чернігів

Чернігівський районний суд Чернігівської області

в складі:

головуючого судді : Меженнікової С.П.

при секретарі: Іващенко О.А. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонерка, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за частиною 1 статті 154 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

16 серпня 2023 року до Чернігівського районного суду Чернігівської області від Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівскій області надійшов після дооформлення протокол про адміністративне правопорушення від 25 липня 2023 року серії ВАВ №862553, складеного відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 154 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 16 липня 2023 року близько 17 годині 00 хвилин, ОСОБА_1 , біля будинку АДРЕСА_1 , вигулювала собаку породи «Вівчарка» без повідка та намордника, чим порушила вимоги пункту 3.9 Правил тримання собак і котів, в результаті чого собака врізалась у велосипед, на якому пересувалася гр. ОСОБА_2 , 1992 року народження, зі своїм малолітнім сином ОСОБА_3 , 2021 року народження, внаслідок чого останній був доставлений до ЧОДЛ із діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, на адресу суду надіслала письмові пояснення, в яких вказала про неможливість з"явитися до суду за станом здоров"я. Із письмових пояснень ОСОБА_1 слідує, що провину свою не визнає. Зазначила, що її собака породи "Німецька вівчарка" спокійна, тиха, неагресивна, на людей не нападає, не кусається, та не становить небезпеки для оточуючих. Утримується належним чином у дворі, де виходи і входи закриті, а тому собака не могла сама вибігти на вулицю. Вказує, що собаку вона не вигулює, так як собака гуляє у зачиненому дворі площею 300 кв.м. Вважає, що малолітній син ОСОБА_2 впав із велосипеда, від чого отримав тілесні ушкодження, внаслідок недбалості матері, а не в результаті «нападу» на велосипед її собаки.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до вимог статей 245, 280, 256 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

За змістом ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення і згідно КУпАП не повноважний виходити за його межі.

Згідно ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП, при цьому суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь-який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, що слідує з загальних засад судочинства, закріплених у ст. 129 Конституції України.

Диспозицією ч. 1 ст. 154 КУпАП передбачена відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Таким чином диспозицією статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за 1)утримання собак у місцях, де це заборонено відповідними правилами, 2) утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, 3) вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях.

Отже, ч. 1 ст. 154 КУпАП, вказує на те, що відповідальність за адміністративне правопорушення настає не за будь-яке порушення правил утримання собак, а лише за наявності конкретно визначених у диспозиції цієї норми дій та умов, зокрема, якщо собака вигулювалася без повідка та намордника і порода цієї собаки віднесена до небезпечних порід собак.

Згідно протоколу про адміністратвне правопорушення серії ВАВ №862553, ОСОБА_1 вигулювала собаку породи "Вівчарка" без повідника та намордника. З письмових пояснень ОСОБА_1 встановлено, що вона тримає собаку породи "німецька вівчарка". У заяві, адресованій правоохоронним органам, ОСОБА_2 просила провести перевірку та вжити заходи до власниці собаки породи "німецька вівчарка" - ОСОБА_1 .

Перелік небезпечних порід собак затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2022 року №1164 "Деякі питання щодо небезпечних порід собак" і до якого порода собаки "німецька вівчарка" не включена.

Зазначена обставина виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 154 КУпАП, а саме, за вигулювання своєї собаки без повідка та намордника, оскільки порода собаки, яку вона тримає - "німецька вівчарка", не внесена до Переліку небезпечних порід собак.

Також слід зазначити, що стаття 154 КУпАП України є бланкетною нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 154 КУпАП України більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Відтак, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, особа, яка складає протокол повинна викласти суть правопорушення з посиланням на конкретний пункт Правил утримання собак, котів і хижих тварин у населених пунктах, який вважається порушенням, чи Правил утримання домашніх тварин, чи інших нормативно- правових актів, що встановлюють вимоги до утримання та поводження з домашніми тваринами.

У протоколі серії ВАВ №862553 мається посилання на п.3.9 правил триманя собак та котів, однак не зазначено, ким видано даний нормативно-правовий акт, та його реквізити.

Отже, протокол не містить посилання на порушення ОСОБА_1 конкретного нормативно-правового акту, яким визначено коло обов`язків та заборон для осіб, які утримують собак чи здійснюють за ними догляд. Відсутність в протоколі про адміністративне правопорушення посилання на порушення положень конкретного нормативно-правового акту фактично унеможливлює притягнення особи до відповідальності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, однією з підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд вважає за необхідне провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.247, 283,284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 154 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Чернігівський районний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: С.П. Меженнікова