провадження № 3/204/5709/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Сирії, не

працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 337071 від 14 липня 2023 року, 14 липня 2023 року о 15 годині 00 хвилин в АДРЕСА_1 , умисно погрожував, забравши спільну дитину від матері та дружини ОСОБА_1 , висловлювався в бік ОСОБА_1 грубою нецензурною лайкою, кричав, ображав, дії вчиненні відносно своєї дружини, з якою мешкає разом, вчиняв психологічне насильство відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 надав судді пояснення про те, що він нічого не зробив в той день, він потерпілу не вдарив. Він спав, до нього прийшов поліцейський та розбудив того дня. Він старається, щоб діти добре жили. Він нічого поганого не робить. Нецензурною лайкою у відношенні до дружини не виражався. Поганих слів не говорить. Він не така людина, він старається не говорити поганих слів, у нього діти маленькі, про що будуть думати люди. Він мусульманин. Коран забороняє нецензурну лайку. Дружина думає про інше, в неї думки не про сім`ю. Він намагається їй донести, що вони сім`я. Вони у шлюбі 6 років. 12 років жили, як подружжя. Дружина в один момент прийшла та сказала, що не любить його та ненавидить. Коли приїхала поліція, можливо, в той день говорив, що забере дітей у дружини. Дружина його побила, але він не писав на неї заяву. Він дві години тримав руку та не міг нічого зробити. Вона його била молотком. Між ними є спір про місце проживання дітей. В Красногвардійському районному суді м. Дніпропетровська перебуває справа про розірвання шлюбу.

25 серпня 2023 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, відповідно до яких він не міг висловлюватись нецензурною лайкою, оскільки він є мусульманином, і йому забороняє ОСОБА_2 висловлюватись нецензурною лексикою в будь-якому місці. Окрім цього, в червні 2023 року його дружина подала до суду позовну заяву про розірвання шлюбу, оскільки знайшла коханця та вчинили шлюбну зраду, у зв`язку з чим він їй сказав, що буде претендувати на те, щоб один із синів після розлучення проживав разом із ним, і для цього він подасть до суду позовну заяву. Таким чином, ніякого психологічного насильства по відношенню до дружини він не вчиняв, а тільки повідомив їй про свої плани по питання місця проживання спільної дитини після розлучення. Фактично, саме дружина вчиняє відносно нього психологічне насильство, а саме позбавила його ключів від квартири та не пускає його до квартири ночувати. Про цей факт відомо всім сусідам на сходинковій клітці і це відображено в його характеристиці з місця проживання, яку він додав до своїх пояснень. 08 серпня 2023 року дружина, бажаючи спонукати його до того, щоб він пішов з квартири, побила його молотком, спричинивши йому забій спини та ліктьового суглобу. Він вимушений був викликати поліцію, а працівники поліції викликали швидку допомогу, яка відвезла його до лікарні, де йому поставили діагноз. Просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 надала судді пояснення про те, що чоловік почав кричати, вона вкладала дітей спати, почав виражатися нецензурною лайкою. Так кожен день. Він бив її долонями. Вона працівникам поліції говорила про це, але нічого не писала про це в заяві та в поясненнях. Чому вона цього не написала, пояснити не може. Він погрожував відібрати квартиру, дітей. Перешкоджає виходити з дому. Він постійно її б`є долонями, щоб вона зняла сережки, оскільки вони від любовника у неї. Під час цієї події були присутні діти. Вона викликала 102. А він пішов спати. Вони намагаються розірвати спір про розірвання шлюбу. У них словесний спір, він говорить, що буде ділити дітей, а вона каже, що її діти залишаться разом із нею. Вона його не била. Взяла качалку, і сказала якщо він при дитині буде говорити нецензурні слова, вона його вдарить. У них кожен день такі сварки. На даний час між ними є питання щодо квартири. Квартира була придбана разом, але тоді у ОСОБА_1 були проблеми з посвідкою, він був нелегалом. Квартиру записали на неї, нібито їй її подарували батьки. Квартира записана на неї. Всі питання щодо квартири виникли після того, як стало питання про розлучення. Квартири вони купували разом за спільні, сумісні кошти.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до абз. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно ч. 1 ст. 173-2 КУпАП адміністративному стягненню може бути піддана особа за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається, з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 337071 від 14 липня 2023 року, в порушенні вимог ст. 256 КУпАП, відповідальною посадовою особою під час складання протоколу не була розкрита об`єктивна сторона правопорушення, а саме не зазначено, чи була завдана діями ОСОБА_1 шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілої, та чи могла бути така шкода завдана.

Окрім цього, з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 337071 від 14 липня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 влаштував конфлікт з дружиною, чим вчинив психологічне насильство в сім`ї.

Як вбачається з організаційно-правових засад запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист права та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства визначаються Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року № 2229-VIII.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року № 2229-VIII, домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між особою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчиняє домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоду псизічному здоров`ю особи.

Водночас, домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

Слід окремо зазначити, що конфлікт - це зіткнення протилежних інтересів та поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфлікт не містить вище перелічених ознак. Ескалація конфлікту може призвести до насильства, але не завжди призводить.

Насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплене агресією і бажанням завдати шкоду та вирішальну роль в ньому відіграє мотив, яким керувався кривдник.

Як вбачається з обставин викладених в протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього документів, між ОСОБА_1 та його дружино відсутнє взаємопорозуміння та повага один до одного, дійсно мав місце конфлікт, однак не кожен конфлікт є домашнім насильством у розумінні норм Закону.

Тому, у даному випадку, з огляду на установлені судом фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки у останнього був відсутній умисел на заподіяння шкоди психічному здоров`ю потерпілої, у той час, як у цій ситуації мав місце саме обопільний конфлікт.

З матеріалів, які були долучені до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 337071 від 14 липня 2023 року та пояснень, які були надані сторонами під час судового засідання вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 були сварки, що виражались в словесних образах один по відношенню до одного, які виникали у зв`язку з тим, що у них на даний час є спір щодо питання розірвання шлюбу, вирішення питання щодо місця проживання сумісних дітей та майновий спір.

Об`єктивних доказів того, що по відношенню до ОСОБА_1 з боку ОСОБА_1 були вчинені дії щодо нанесення тілесних ушкоджень, на які вказує потерпіла у своїх поясненнях, які остання надала в судовому засіданні, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, оскільки як протокол про адміністративне правопорушення, так і додані до нього матеріали не містять відомостей щодо вчинення саме фізичного насильства з боку ОСОБА_1 по відношенню до потерпілої.

Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При цьому, розглядаючи справу про притягнення особи до адміністративної відповідальності слід керуватися принципом, згідно якого винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях.

Будь-які сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За приписами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173-2, 254, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов