Справа №203/2873/23
Провадження №3/0203/1798/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2023 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючої, пенсіонерки, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

29.05.2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючої, пенсіонерки, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

У судове засідання з`явилась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її захисник - адвокат Міхно М.В.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 не визнала своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП та пояснила, що вона не знає, про які смс-повідомлення йдеться. Під час спілкування з дільничним на неї здійснювався тиск та психологічно їй було неприємно з ним спілкуватися. Оскільки дільничний почав розмову із обвинувачень. Вона не надсилала смс-повідомлення, про які йдеться у протоколі, та не може себе принижувати таким чином, щоб надсилати текстові повідомлення образливого змісту. Також ОСОБА_1 додала, що вона проживає одна та у неї відсутня будь-яка мотивація для образ та відсилання сусідам образливих смс-повідомлень.

За поясненнями захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол про адміністративне правопорушення складений із порушенням КУпАП. Показання свідків є неналежними доказами, бо не можна ідентифікувати осіб, які їх писали. Крім того, у матеріалах справи відсутній протокол огляду телефону, в якому б було зафіксовано зміст смс-повідомлень. Тому сторона захисту вважає, що у справі відсутні будь-які належні докази на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, та у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

Також 22.06.2023 року захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, подала до суду заперечення разом з доданими до них доказами, в яких зазначила, що до протоколу адміністративного правопорушення не надано жодного належного доказу скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП, та її вину у його вчиненні. Тому вона просила суд закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, доходить таких висновків.

За відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення від 22.05.2023 року, серії ВАВ №926638, в період з 20.04.2023 року по 10.05.2023 року надсилала смс-повідомлення на мобільний телефон ) ОСОБА_2 , образливого характеру, що ображають його людську гідність, чим скоїла образливе чіпляння до громадян по бульвару Батальйону «Дніпро», 38/30, та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У протоколі зафіксовано, що свідками події є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , потерпілий - ОСОБА_2 .

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, відмовилась надавати пояснення під час складання протоколу на підставі ст. 63 Конституції України, та у присутності понятих відмовилась від проставляння підписів у протоколі, поняті: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Крім того, у графі «Заяви та клопотання» вказано, що ОСОБА_1 вважає себе невинуватою та смс-повідомлення образливого характеру не є порушенням законодавства.

У ході судового розгляду справи судом були безпосередньо досліджені матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 22.05.2023 року, серії ВАВ №926638, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.05.2023 року, пояснення, скріншоти телефону з смс-повідомленнями, надані стороною захисту копії актів залиття квартири АДРЕСА_1 , за період з 2009 року по 2020 рік, копія висновку експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи, копія заяви про вчинення адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП не доводиться належними та допустимими доказами, бо не доведено наявності події та складу адміністративного правопорушення, зокрема, об`єктивної сторони в діях ОСОБА_1 та умислу на вчинення дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до положень ст. 173 КУпАП (в редакції, чинній станом на момент вчинення адміністративного правопорушення), дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Так, об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку; об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад); суб`єкт адміністративного правопорушення - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку); суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КУпАП, адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до положень ст. 264 КУпАП, огляд речей, ручної кладі, багажу, знарядь полювання і лову риби, добутої продукції, транспортних засобів та інших предметів здійснюється, як правило, у присутності особи, у власності (володінні) якої вони є. У невідкладних випадках зазначені речі, предмети може бути піддано оглядові з участю двох понятих під час відсутності власника (володільця).

Про особистий огляд, огляд речей складається протокол або про це робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення або в протоколі про адміністративне затримання.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 08.07.2020 року, справа № 463/1352/16-а, провадження № К/9901/21241/18, в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Також суд бере до уваги те, що відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України», Суд вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Суд, керуючись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», зазначає, що доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди уповноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.1998 року, п. 54 рішення у справі «Шабельник проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому суд наголошує на тому, що, з урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Так, у ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення, судом були оцінені за внутрішнім переконанням суду докази, наявні в матеріалах справи, та встановлено, що в матеріалах справи відсутні допустимі та належні докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП. Оскільки наявні в матеріалах справи скріншоти з телефону з смс-повідомленнями образливого характеру не можуть вважатися належними та допустимими доказами у справі про адміністративне правопорушення та не доводять того факту, що саме ОСОБА_1 відсилала ці смс-повідомлення на номер телефону потерпілої особи.

Працівником поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення було порушено порядок огляду речей, визначений у ст. 264 КУпАП. Адже ним не було ані складено протоколу огляду телефону ОСОБА_1 чи потерпілого ОСОБА_2 , ані вказано про огляд їх телефонів у протоколі про адміністративне правопорушення під час його складання. Натомість зафіксовано, що зокрема огляд речей не проводився. При цьому у судовому засіданні ОСОБА_1 зазначила, що вказаний на скріншотах номер телефону належить їй, проте смс-повідомлення, що містяться на наданих суду скріншотах, вона особисто не писала. Водночас письмові пояснення свідків та потерпілого з цього приводу не є належними доказами на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, суд враховує те, що між ОСОБА_1 та її сусідами, зокрема потерпілим ОСОБА_2 , його родичами, які проживають разом у квартирі АДРЕСА_3 , певний час тривають суперечки з приводу залиття квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_1 . Це підтверджується дослідженими у ході судового засідання копіями пояснень свідків, які є сусідами ОСОБА_1 , актів залиття квартири за період з 2009 року по 2020 рік, висновком експерта від 30.10.2020 року.

Натомість, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. Суд бере до уваги те, що в ході судового розгляду справи не було встановлено доведеності наявності в діях ОСОБА_1 хуліганських мотивів, зокрема, образливого чіпляння до ОСОБА_2 шляхом надіслання на його номер телефону смс-повідомлень образливого характеру, в період часу, що зафіксований в протоколі про адміністративне правопорушення.

З урахуванням викладеного вище, суд доходить висновку, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та наявності в її діях складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене вище, суд доходить висновку про необхідність закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283-285 КУпАП, суд,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ф.М. Ханієва