"13" вересня 2023 р. Справа № 363/4402/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює директором ресторану «Маяк» у ФОП ОСОБА_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі призначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 1545/10-36-07-08 від 04.08.2023 року вбачається, що 27 липня 2023 року о 16 год. 11 хв. під час проведення фактичної перевірки ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП ОСОБА_2 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку директора ресторану ОСОБА_1 , а саме: проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункової операції без створення і надання розрахункового документа встановленої форми та змісту (у фіскальному чеку не зазначено цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку).

Таким чином, директор ресторану ОСОБА_1 порушив вимоги п. 11 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився та висловив заперечення проти складеного протоколу про адміністративне правопорушення та проти притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. В обґрунтування своїх заперечень ОСОБА_1 зазначив, що цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку у фіскальному чеці (MlA8du2HZA8) було відсутнє внаслідок технічного збою, що мав місце у виробника програмного забезпечення, яке використовується у реєстраторі розрахункових операцій, через який проводилася відповідна операція купівлі-продажу підакцизних товарів. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 надав технічний висновок від 29.07.2023 року № 2907-23, наданий ФОП ОСОБА_3 , в якому підтверджується факт технічного збою 29.07.2023 року об 16 год. 11 хв. у ресторані «Маяк» ФОП ОСОБА_2 , внаслідок чого некоректно передалася інформація стосовно номеру акцизної марки у систему, у зв`язку з цим марка акцизного податку не надрукувалася у фіскальному чеці. Враховуючи це, ОСОБА_1 просив закрити відносно нього провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки допущене порушення порядку проведення розрахункових операцій є результатом не його винної усвідомленої поведінки, а технічного збою, що не залежав від його волі.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд доходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.

У ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП дає можливість зробити висновок, що об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення передбачає діяння у виді порушення встановленого чинним законодавством порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. При цьому суд звертає увагу, що чинне законодавство не містить скомпільованого, уніфікованого нормативно-правового акту, в якому були б визначені всі правила та вимоги проведення розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності. Тому правила проведення розрахункових операцій являють собою сукупність чинних нормативно-правових актів, які висувають вимоги, визначають правила проведення розрахункових операцій.

Основним нормативно-правовим актом, що стосується порядку проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг є Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі по тексту ЗУ № 265/95-ВР), який згідно його преамбули визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг і поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

У п. 11 ч. 1 ст. 3 вказаного Закону зазначається, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

При дослідженні фіскального чеку № MlA8du2HZA8 від 27.07.2023 року (а.с. 5) судом встановлено, що при проведенні розрахункової операції щодо реалізації ряду підакцизних товарів не було зазначено у розрахунковому документі цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку.

У той же час ОСОБА_1 надано технічний висновок від 29.07.2023 року № 2907-23, виданий ФОП ОСОБА_3 , який згідно пояснень ОСОБА_1 є постачальником та виробником програмного забезпечення, що використовується ними у реєстраторах розрахункових операцій, з якого підтверджується, що 27.07.2023 року о 16 год. 11 хв., тобто під час проведення фактичної перевірки ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП ОСОБА_2 та директором якого є ОСОБА_1 , стався збій програмного забезпечення, внаслідок чого некоректно передалася інформація стосовно номеру акцизної марки у систему, що призвело до не зазначення цієї марки у фіскальному чеці. У подальшому, як слідує з висновку, дана помилка була виправлена шляхом випуску оновлення програмного забезпечення.

Таким чином, на основі сукупності належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів судом встановлено, що діяння у виді порушення порядку проведення розрахункових операцій було допущено не внаслідок винних, усвідомлених та протиправних дій ОСОБА_1 , а внаслідок недоліків функціонування програмного забезпечення, що не залежить від дій, бездіяльності та волі самого ОСОБА_1 .

Отже, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні всі юридичні ознаки суспільно-шкідливого протиправного діяння, зокрема, ті, які характеризують правопорушення як усвідомлену та вольову дію чи бездіяльність особи. У зв`язку з цим на ОСОБА_1 не може бути покладена відповідальність за порушення, що відбулися не з його вини.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що відповідно до презумпції невинуватості, яка закріплена у ст. 62 Конституції України, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, то суд доходить до висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, як і його вина у вчиненні цього правопорушення, не доведені. Тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з підстав відсутності у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, лише у разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення. Внаслідок цього судовий збір не підлягає стягненню з ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 23, 33, 34, 35, 154, 247, 279, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя О.В. Рукас