КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження 33/824/3458/2023 Категорія: ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП
ЄУН: 369/3371/23 Суддя у І інстанції: Хрипун С.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 вересня 2023 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Васильєва М.А.

за участю:

секретаря судового засідання Сеник І.В.

прокурора Канарського В.Г. особи, яка подала апеляційну скаргу, ОСОБА_1

представника ОСОБА_1 адвоката Власова Є.А. захисника особи, стосовно якої складені

протоколи про адміністративні правопорушення Шепель А.Г.

особи, стосовно якої складені

протоколи про адміністративні правопорушення ОСОБА_3

перевіривши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в якій міститься і клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року, якою провадження у справі щодо

ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працював начальником Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,

закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 та частиною 2 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

Як зазначено в постанові суду, з протоколу про адміністративне правопорушення № 34-02/11 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП від 14 лютого 2023 року ОСОБА_3 , обіймаючи посаду начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, всупереч вимогам п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив у встановленому Законом порядку безпосереднього керівника про реальний конфлікт інтересів, який виник у зв`язку з виданням наказів Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 19 липня 2022 року № 855-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження», від 19 липня 2022 року № 856-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 19 липня 2022 року № 857-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 5 серпня 2022 року № 255-К «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності», а також, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, прийняв рішення (закріплені наведеними вище наказами) про порушення дисциплінарних проваджень та притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, що становило приватний інтерес ОСОБА_3 .

Суд першої інстанції, приймаючи рішення про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП, зазначив, що з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього доказів не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом керівника Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області ОСОБА_3 та його службовими повноваженнями з вирішення питання щодо видання наказів Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області від 19 липня 2022 року № 855-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження», від 19 липня 2022 року № 856-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 19 липня 2022 року № 857-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 5 серпня 2022 року № 255-К «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності», як і не зазначено, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття ним зазначених рішень.

Не погоджуючись з постановою суду, 26 червня 2023 року шляхом поштового відправлення ОСОБА_1 подав до місцевого суду апеляційну скаргу, в якій, вказуючи свій процесуальний статус потерпілого, вважаючи постанову місцевого суду необґрунтованою, винесеною з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року скасувати, постановити нову, якою визнати винуватим ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, з наведенням доводів на задоволення апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що він має статус потерпілої особи з урахуванням обставин, викладених у Протоколі № 10, і має права, передбачені приписами ст. 269 КУпАП, проте, всупереч положенням ст. 272 КУпАП, його права були порушені під час судового розгляду матеріалів адміністративної справи, оскільки його взагалі не викликали та належним чином не інформували.

Одночасно, в апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року.

В судове засідання, призначене на 4 вересня 2023 року, ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про день та час, не з`явився, подав клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку, оскільки він перебуває за кордоном.

Вислухавши думку представника ОСОБА_1 адвоката Власова Є.А., який вважав можливим проведення судового засідання за відсутності ОСОБА_1 , оскільки ОСОБА_1 , перебуваючи за кордоном, не має технічної можливості вийти в режимі відеоконференцзв`язку, думку інших учасників, які не заперечували проти проведення судового засідання за відсутності ОСОБА_1 , враховуючи те, що його інтереси представляє адвокат Власов Є.А. та позицію останнього, апеляційний суд доходить висновку про проведення судового засідання за відсутності ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання прийняття апеляційної скарги, заслухавши доповідь судді,

- пояснення представника ОСОБА_1 - адвоката Власова Є.А. з приводу того, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено ОСОБА_1 як потерпілу особу, і, якби не було ОСОБА_1 , не було правопорушення, пов`язаного з корупцією, оскільки рішення приймалось стосовно останнього в умовах реального конфлікту інтересів. Власне, у ОСОБА_3 були службові повноваження для прийняття або неприйняття щодо ОСОБА_1 рішень, а тому відповідно у даному випадку ОСОБА_3 на час інкримінованих ОСОБА_3 діянь був керівником потерпілої особи - ОСОБА_1 , а тому вважає, що з боку ОСОБА_3 стосовно ОСОБА_1 була помста, яка виразилась у використанні службових повноважень. ОСОБА_1 заподіяна моральна шкода, оскільки останній мав вчинити певні дії щодо свого поновлення на роботі, відбілювання своєї репутації, лікувався в інституті ім. Стражеска, оскільки перебував у стресовому режимі і внаслідок неправомірних дій, інкримінованих ОСОБА_3 , ОСОБА_1 отримав серцевий напад. Зазначив, що ОСОБА_1 до суду першої інстанції не викликався і питання щодо завданої йому моральної шкоди предметом дослідження не було;

- позицію ОСОБА_1 , висловлену у попередньому судовому засіданні, який зазначив, що ОСОБА_3 був його безпосереднім керівником, якого було відсторонено від виконання службових обов`язків, а його ( ОСОБА_1 ) призначено виконуючим обов`язки. Стосовно ОСОБА_3 не були закриті дисциплінарні провадження, проте, йому було надано право вийти на робоче місце і виконувати свої безпосередні обов`язки. Коли ОСОБА_3 вийшов на роботу, то почав порушувати проти нього ( ОСОБА_1 ) дисциплінарні провадження. Вважає себе потерпілим, оскільки ОСОБА_3 почав «реальний пресинг», у тому числі, морально, внаслідок чого у нього погіршився фізичний стан, піднявся тиск, та він потрапив у лікарню. На підтвердження вказаних обставин наявна виписка з лікарні ім. Стражеска, відповідно до якої він ( ОСОБА_1 ) проходив певні медичні обстеження. Вважає, що погіршення стану його здоров`я відбулось саме у зв`язку з порушенням дисциплінарних справ ОСОБА_3 щодо нього, оскільки раніше питань щодо стану здоров`я не виникало. Лікарем був констатований факт наявності стресу і він ( ОСОБА_1 ) був направлений для проведення консультації та лікування, де провів 12 днів. Зазначив і про те, що під час зібрання досліджуваних матеріалів адмінсправи він ( ОСОБА_1 ) опитувався працівником НАЗК;

- пояснення прокурора, який зазначив, що особа, уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення (у даному випадку щодо ОСОБА_3 ) є процесуально самостійною у розумінні КУпАП. Відповідно до приписів ст. 269 КУпАП потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. А тому, як зазначив прокурор, у даному контексті він не заперечував щодо залучення ОСОБА_1 як потерпілого у вказаній справі, припускаючи, що останньому діями ОСОБА_3 могла бути заподіяна моральна шкода. Якщо вдаватись у сам факт правопорушення, то, як вказав прокурор, ОСОБА_3 , маючи особисто неприязні стосунки з ОСОБА_1 , вчиняв прийняття нормативно-правових актів щодо останнього, зокрема, щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, які у подальшому були скасовані. Не заперечуючи, що це є питаннями трудових відносин, прокурор вважає, що у даному випадку об`єктом правопорушення є посягання на певні правові відносини у системи корупції і людських факторів;

- думку захисника Шепель А.Г., підтриману ОСОБА_3 , яка не вважала, що у даному провадженні ОСОБА_1 є потерпілим, з огляду на що і суд першої інстанції не викликав його до суду. Крім того, у суді першої інстанції приймав участь прокурор, який не заявляв будь-яких клопотань про виклик означеної особи або/чи залучення його, як потерпілого. Вважає, що у даній справі немає потерпілого, оскільки відповідно до положень ст. 269 КУпАП, ОСОБА_1 не отримував ні тілесної, ні моральної шкоди, яку потрібно доводити у справі;

- дослідивши матеріали справи, перевіривши апеляційну скаргу, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 7, ч. 3 ст. 8 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності та ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Перевіркою матеріалів справи встановлено, що у провадження Києво-Святошинського районного суду Київської області 9 березня 2023 року надійшли матеріали з Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу № 34-02/11 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, від 14 лютого 2023 року, складеного заступником голови Національного агентства з питань запобігання корупції Ситником А.С., як уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції на підставі п. 11-2 ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 закону України «Про запобігання корупції» та п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП, ОСОБА_3 , обіймаючи посаду начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, всупереч вимогам пп. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив у встановленому Законом порядку безпосереднього керівника про реальний конфлікт інтересів, який виник у зв`язку з виданням наказів Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 19 липня 2022 року № 855-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження», від 19 липня 2022 року № 856-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 19 липня 2022 року № 857-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження»; від 5 серпня 2022 року № 255-К «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності», а також, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, прийняв рішення (закріплені наведеними вище наказами) про порушення дисциплінарних проваджень та притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, що становило приватний інтерес ОСОБА_3 .

Відповідно до цього протоколу приватний інтерес начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_3 був зумовлений негативним ставленням до начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 та полягав у бажанні йому помститися, створивши для нього негативні наслідки шляхом відкриття дисциплінарних проваджень та накладення дисциплінарного стягнення (звільнення) стосовно ОСОБА_4 . При цьому відповідно до ч. 5 ст. 69 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення.

За таких умов, як зазначено у протоколі, наявність у начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_3 діаметрально протилежних за своїм змістом інтересів (приватного і публічного), сконцентрованих одночасно під час виконання службових повноважень, безумовно, створює суперечність між ними та формує суть такої суперечності.

У даному протоколі потерпілим зазначений - ОСОБА_1 (начальник відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, адреса: вул. Молодіжна, 73, м. Боярка, Фастівський район, Київська область, 08153, тел. +05) (т. 1 ас. 1-11).

Приймаючи рішення про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, суд першої інстанції встановив, що, уповноваженою особою, яка склала відповідний протокол, не надано доказів,що ОСОБА_3 , маючи на меті приватний інтерес, що зумовлений негативним ставленням до ОСОБА_4 та полягав у бажанні йому помститися, створив негативні наслідки для нього шляхом відкриття дисциплінарних проваджень та накладення дисциплінарного стягнення (звільнення) стосовно ОСОБА_4 ; і що ймовірний приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням ОСОБА_3 , що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень ОСОБА_3 , або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, зокрема, не встановлено, що накази про проведення дисциплінарної перевірки відносно ОСОБА_5 на підставі службових записок начальників управлінь та рішення про звільнення ОСОБА_5 на підставі подання дисциплінарної комісії були необ`єктивними або упередженими, що такими рішеннями завдано шкоди інтересам служби та органу державної влади.

Відповідно до ч. 2 ст. 287 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена в порядку, визначеному цим Кодексом.

Перелік осіб, які мають право на апеляційне оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, наведено в частині 2 статті 294 КУпАП, згідно з якою постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

ОСОБА_5 , подаючи апеляційну скаргу на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року, постановлену щодо ОСОБА_3 , зазначив, що він є потерпілим у даному провадженні, а тому, з посиланням на приписи ст.ст. 269, 287, 294 КУпАП, має право на подачу апеляційної скарги.

Разом з тим з такою позицією та твердженнями ОСОБА_5 суд апеляційної інстанції погодитись не може з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно частини другої цієї статті відповідальність настає при вчиненні дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Об`єктом такого правопорушення виступають суспільні відносини, пов`язані з дотриманням встановлених вимог та процедур щодо запобігання конфлікту інтересів.

Родовим об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері запобігання корупції,

Враховуючи наведені положення законодавства, правових підстав вважати, що ОСОБА_1 має статус потерпілого у данному провадженні у суду апеляційної інстанції немає.

Що стосується посилання ОСОБА_1 на положення ст. 269 КУпАП, як на підставу можливості подання апеляційної скарги на постанову місцевого суду, то і вони не є беззастережними, оскільки положеннями цієї статті визначено, що потерпілим є особа, якій адміністративнім правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

За змістом статті 256 КУпАП відомості про потерпілого та розмір завданої правопорушенням шкоди, якщо вони є, мають зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Хоча уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції - заступником голови Національного агентства з питань запобігання корупції Ситником А.С. у протоколі № 34-02/11 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, від 14 лютого 2023 року щодо ОСОБА_3 і зазначено потерпілим ОСОБА_1 , проте, яка саме моральна, фізична або майнова шкоду спричинена останньому у протоколі, як і у матеріалах справи, не зазначено.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , як начальником відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби в Київській області, наддавались письмові пояснення в межах дисциплінарної справи 17 червня 2022 року, 19 серпня 2022 року (т. 7 ас. 81, т. 1 ас. 219-220, 237-238).

На ім`я керівника Департаменту запобігання конфліктів інтересів Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_6 від імені ОСОБА_1 надані пояснення 28 грудня 2022 року, в яких статус останнього (у т.ч. як потерпілого) не зазначений, як не надано/долучено будь-яких документів на підтвердження того, що тривалість дисциплінарних проваджень вплинула на психологічне, фізичне становище ОСОБА_1 , що саме у зв`язку з діями ОСОБА_3 погіршився стан його здоров`я, що він звертався до відділення Центральної районної лікарні Києво-Святошинського району у м. Боярка за місцем проживання, до сімейного лікаря, що був госпіталізований до ННЦ «Інститут кардіології ім. М.Д. Стражеска» саме за наслідками певних подій (т. 8 ас. 72-73).

Одночасно, з оскаржуваної постанови вбачається, що під час судового розгляду від прокурора, який підтримував викладене у протоколі № 34-02/11 про вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, від 14 лютого 2023 року щодо ОСОБА_3 , зауважень або/чи клопотань про залучення особи, як у даному випадку ОСОБА_1 , у якості потерпілого у даній справі заявлено не було.

Також, зі змісту апеляційної скарги встановлено, що вона не містить відомостей про розмір заподіяної моральної , фізичної або майнової шкоди, заподіяння якої має довести особа, якій така шкода була завдана.

За наведених обставин, апеляційний суд вважає, що відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 , у розумінні приписів ч. 1 ст. 269 КУпАП, є потерпілим у вказаній справі та наділений правом оскарження постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року відносно ОСОБА_3 за ч.ч.1 , 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки не відноситься до кола осіб, зазначених у ч. 2 ст. 294 КУпАП.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Воловік проти України» від 6 грудня 2007 року, (заява № 15123/03, п.55), Суд вказав, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги.

Оскільки апеляційна скарга подана особою, яка не має права подавати таку скаргу, апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

У зв`язку з поверненням апеляційної скарги, питання про поновлення строку не вирішується.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 квітня 2023 року стосовно ОСОБА_3 повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду М.А.Васильєва