1Справа № 335/6208/23 3/335/2175/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

11 вересня 2023 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва І.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

20.04.2023 о 18:30 год. ОСОБА_1 перебуваючи у громадському місці, а саме біля буд. 69 по вул. Перемоги в м. Запоріжжя, в ході конфлікту висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , а також розпилив перцевий газ в обличчя, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, Відділом поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління поліції в Запорізькій області було надано наступні докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 255121 від 18.05.2023;

- рапорт оператора 102 Брюхова;

- рапорт оператора 102 Целіковської;

- протокол прийняття заяви ОСОБА_1 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 20.04.2023;

- пояснення ОСОБА_1 від 20.04.2023;

- протокол прийняття заяви ОСОБА_2 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 20.04.2023;

- пояснення ОСОБА_2 від 20.04.2023;

- пояснення ОСОБА_3 від 18.05.2023;

- пояснення ОСОБА_4 від 18.05.2023;

- письмове зобов`язання ОСОБА_2 від 18.05.2023;

- додаток до письмового зобов`язання у вигляді фотознімку ОСОБА_2 ;

- фотокопія документу, що посвідчує особу ОСОБА_1 .

Від представника ОСОБА_1 , адвоката Рябчинського Д.А., надійшло клопотання про закриття справи про адміністративне правопорушення. Зокрема в порушення ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено пізніше визначеного законом строку, що тягне за собою недопустимість такого протоколу. Крім того, вказує на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, наявні у ній докази у сукупності, суд дійшов висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також цими особами. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Згідно вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, слід вважати, що після виявлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, відносно останнього, не пізніше двадцяти чотирьох годин повинен бути складний відповідний протокол про адміністративне правопорушення. При цьому, будь-яких випадків відстрочення моменту складання протоколу чинним законодавством не передбачено.

Підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 255121 від 18.05.2023 відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП стало порушення ним 20.04.2023, громадського порядку та спокою громадян.

Отже, даний протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ч. 2 ст. 254 КУпАП, оскільки його було складено уповноваженою особою пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила таке правопорушення. Зокрема, як було зазначено вище, інкриміноване за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 діяння мало місце 20.04.2023 о 18 годині 30 хвилин, при цьому протокол про адміністративне правопорушення відносно останнього було складено значно пізніше 18.05.2023, що в свою чергу тягне за собою недопустимість такого протоколу, оскільки він був оформлений з порушенням порядку, встановленого цим Кодексом.

Таким чином, складання даного протоколу про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок часу від дати вчинення правопорушення. З огляду на відсутність поважних причин, які б пояснювали вказані події під час оформлення даного протоколу, слід вважати дії уповноваженої службової особи, непослідовними оскільки належним було б складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення відразу після його виявлення та закріплення відповідних доказів про його вчинення уповноваженою посадовою особою. Отже, через те що протокол про адміністративне правопорушення не було складено в продовж двадцяти чотирьох годин, з моменту події правопорушення, зазначені дії співробітника поліції не відповідають такій складовій принципу правової визначеності як передбачуваність застосування правових норм. Дотримання даного принципу є необхідним для того, щоб виключити будь-які ризики свавілля, наприклад, як в даному випадку, уповноваженою посадовою особою безпідставно не було складено протокол відразу після виявлення адміністративного правопорушення. Чинним законодавством не передбачено будь-яких випадків зволікання у часі оформлення протоколів у побідних справах відносно водіїв у яких було виявлено стан сп`яніння, у зв`язку із чим складання протоколу через значний проміжок часу від дати виявлення правопорушення є недопустимим та не відповідає принципу законності.

Допущене порушення при складанні цього протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративне правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин та прийняття рішення по ній.

За змістом ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, потерпілих, а також іншими документами.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Поняття «громадського порядку» розглядається в широкому та вузькому значенні. У широкому значенні громадський порядок - система, порядок суспільних відносин, що складаються під впливом соціальних норм при провідній ролі правових норм. У такому розумінні громадський порядок створює сприятливі умови для успішного розвитку суспільства загалом, ефективного функціонування його соціальних інститутів і всієї політичної системи. У вузькому значенні громадський порядок розумівся як система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т.п. Для громадських місць є характерним: доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

З наявних матеріалів справи вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків. Поведінка ОСОБА_1 в ході конфлікту була направлена лише на потерпілу внаслідок її протиправних дій по відношенню до нього.

Для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганське спонукання головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, зі-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

Підсумовуючи викладене, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме відсутні об`єктивна та суб`єктивна сторони такого складу адміністративного правопорушення.

Фактичні обставини викладені вище та докази наявні у справі, викликають обґрунтовані сумніви щодо доведеності винуватості ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства і як наслідок наявності у його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП встановлено, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази додані до протоколу та враховуючи, що складання та оформлення даної справи про адміністративне правопорушення виконано не належним чином, а зазначені вищі недоліки та неповнота не можуть бути усунені в суді, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 173, 221, 247, 251, 254, 280, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя І.П. Соболєва