Справа № 134/1251/23
ПОСТАНОВА

23 серпня 2023 року

Суддя Лабай О. В.

Крижопільського районного суду Вінницької області

розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , жительку АДРЕСА_1 , головного бухгалтера ПрАТ ПК «Поділля», РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163- 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Крижопільського районного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 190/34-00-07-02 від 12.07.2023 року за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ПРАТ ПК «Поділля» з питань законності декларування від`ємного значення податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації по декларації з податку на додану вартість за березень 2023 року встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 , головний бухгалтер ПрАТ ПК «Поділля», вчинив правопорушення, яке полягає в порушенні порядку ведення податкового обліку внаслідок неправомірного декларування показників в податкової декларації з ПДВ за березень 2023 року на суму 228125,63 грн., що призвело до завищення суми ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню по рядку 20.2.1 «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200.1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 + рядок 19.1), яка: підлягає бюджетному відшкодуванню (рядок 20.2.1+рядок20.2.2) (рядок 3Д3): на рахунок платника у банку».

Тобто, ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

ОСОБА_1 ) до суду не з`явилася, причини неявки суду невідомі. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлена завчасно і належним чином. За змістом ст. 268 КУпАП явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП, не є обов`язковою. Враховуючи викладене, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності

ОСОБА_1 до суду подала клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, в обґрунтування якого зазначила, що за результатами перевірки податковий орган виносить податкове повідомлення-рішення, в якому визначає суму грошових зобов`язань платника податків, і направляє його такому платнику. Після спливу 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення- рішення, та не інціювання платником податків адміністративного або судового оскарження, грошове зобов`язання вважається узгодженим. Тобто саме узгоджене податкове повідомлення- рішення підтверджує факт заниження податків та обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання. 21.08.2023 року ПрАТ «ПК «Поділля» звернулося до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Південного МУ ДПС по роботі з ВП про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 24.07.2023 року № 02 форма «В4». На разі згідно з інформацією, яка розміщена на сайті «Судова влада, даній справі присвоєно № 120/12901/23 та призначено склад суду. Оскільки на даний час процедура судового оскарження податкового повідомлення рішення триває, тому грошове зобов`язання є неузгодженим. Також вказав, що акт про результати перевірки Південним МУ ДПС по роботі з ВП від 14.06.2023 № 303/34-00-07-02/33143011 не є належним доказом факту заниження податків, оскільки він лише відображає виявлені податковим органом обставини, які підлягають ще доведенню на підставі відповідних первинних документів бухгалтерської та податкової звітності. Також до клопотання додала копію паспорту та копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 в якому зазначено, що ОСОБА_2 змінила прізвище на ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

За правилами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Приписами статті 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень Розділу П Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 02 липня 2016 року за №566, у протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено. Якщо є свідки правопорушення та потерпілі, до протоколу вносяться їх прізвища, імена та по батькові, а також місце проживання. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту Протоколу. Пояснення та зауваження за суттю вчиненого правопорушення вносяться до Протоколу і засвідчуються підписом особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Пояснення та зауваження можуть додаватися до Протоколу окремо, про що у Протоколі робиться запис. При складанні Протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у Протоколі. Про ознайомлення із Протоколом особа, щодо якої він складений, ставить у протоколі свій підпис. У разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом посадової особи органу доходів і зборів. Протокол складається у двох примірниках, що підписується посадовою особою, яка склала Протокол, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також свідками і понятими, якщо такі є.

До Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.

Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений Протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До Протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в органах доходів і зборів та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення. Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом частини першої статті 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Протокол про адміністративне правопорушення № 190/34-00-07-02 від 12.07.2023 року складений на ОСОБА_1 у зв`язку із порушенням порядку ведення податкового обліку на підставі акта про результати документальної позапланової виїзної перевірки № 303/34-00-07-02/33143011 від 14 червня 2023 року. Будь-які інші докази, окрім зазначеного акта та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного начальником відділу перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП Фощенко О.А., в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Згідно п. 54.3. ст. 54 Податкового кодексу України у випадку якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом (п. 54.5 ст. 54 ПК України).

Пунктом 58.1. статті 58 ПК України визначено, що у випадку, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

При цьому статтями 55-56 ПК України передбачене право адміністративного та судового оскарження такого податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання.

Під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган. Обов`язок доведення правомірності нарахування або прийняття будь-якого іншого рішення контролюючим органом у судовому оскарженні встановлюється процесуальним законом (п. 56.4 ст. 56 ПК України).

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили (п. 56.18 ст. 56 ПК України).

Із аналізу вказаних норм слідує, що якщо за результатами податкової перевірки складено акт, який містить висновки про встановлення факту завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V ПК України, контролюючим органом приймається повідомлення-рішення, у якому ним визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити.

За відсутності інформації щодо розгляду контролюючим органом заперечень ПрАТ ПК «Поділля» до акта перевірки передчасним є визнання ОСОБА_1 ) винної у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме в порушенні порядку ведення податкового обліку, оскільки її вина не може підтверджуватися актом перевірки, так як за відсутності податкового повідомлення-рішення, яке має бути прийняте за результатами розгляду заперечень ПрАТ ПК «Поділля» позбавлена можливості на його оскарження.

З наведеного вище слід прийти до висновку, що визначені грошові зобов`язання в акті перевірки є неузгодженими, а тому складання протоколу про адміністративне правопорушення про порушення ОСОБА_2 порядку ведення податкового обліку було передчасним і незаконним.

Відтак складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, на підставі самого тільки акта документальної позапланової виїзної перевірки, є передчасним. Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням наведеного, за відсутності переконливих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, суд дійшов висновку про те, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в діях головного бухгалтера ПрАТ ПК «Поділля» ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст., 247 ч.1, 283, 284, 294 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, протягом десяти днів з дня отримання постанови.

Апеляційна скарга подається через Крижопільський районний суд Вінницької області.

Суддя: