Справа № 595/1583/23
Провадження № 3/595/877/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2023 м. Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Тхорик І.І., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції №2 (м.Бучач) Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області на:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , пенсіонерку,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №570715 від 16 серпня 2023 року, 15 серпня 2023 року о 13.50 год. ОСОБА_1 , перебуваючи на території земельної ділянки, яка розташована за адресою по АДРЕСА_2 , ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок.

Такі дії ОСОБА_1 працівниками поліції при складанні протоколу кваліфіковані за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи присутньою у судовому засіданні, вину в інкримінованому їй правопорушенні заперечила. Пояснила, що вона вже тривалий період часу перебуває з ОСОБА_2 у неприязних відносинах. 15.08.2023 вона вийшла на свій город і попросила ОСОБА_2 не косити жилкою траву, оскільки всі бур`яни летять на її сторону городу, на що остання вчинила конфлікт, в ході якого ображала її нецензурними словами, вона лише їй відповіла на образи.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши докази по справі, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд відповідно до вимог ст.245, 280 КУпАП повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих, головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Конфлікт це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Приймаючи до уваги те, що правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к роз`яснено, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Верховний Суд дійшов висновку, що за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В той же час дії ОСОБА_1 при складанні протоколу працівниками поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Проте, з пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, слідує, що під час конфлікту між нею та ОСОБА_2 , який був викликаний особистими неприязними відносинами між ними та поведінкою останньої, вона перебувала на своїй присадибній ділянці, яка межує з ділянкою ОСОБА_2 .

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Так, згідно долученого до адміністративної справи протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 15.08.2023, ОСОБА_2 просить притягнути до адміністративної відповідальності її сусідів ОСОБА_3 та його дружину ОСОБА_1 , які 15.08.2023 близько 13.50 год., перебуваючи на її земельній ділянці, безпричинно вчинили конфлікт, під час якого обзивали її та її неповнолітнього сина різними нецензурними словами, шарпали за верхній одяг, а також ОСОБА_1 кинула її на землю.

До матеріалів справи долучені письмові пояснення ОСОБА_2 від 15.08.2023, згідно з якими така повідомила, що 15.08.2023 близько 13.30 год. вона перебувала на своєму городі і косила траву. В цей час прийшла її сусідка ОСОБА_4 , з якою вона вже тривалий час перебуває у неприязних відносинах. Остання безпричинно вчинила словесний конфлікт, в ході чого почала обзивати її різними нецензурними словами та шарпати її за верхній одяг, в присутності її неповнолітнього сина ОСОБА_5 , який почав за неї заступатися. Після чого прийшов її сусід, чоловік ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , який хотів її вдарити, на запитання її сина ОСОБА_5 навіщо він чіпляє його матір, ОСОБА_3 зловив рукою за шию її сина, однак такий під час конфлікту тілесних ушкоджень не отримав.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_7 від 15.08.2023 така пояснила, що 15.08.2023 вона перебувала за місцем свого проживання, по сусідству з нею межує домогосподарство ОСОБА_2 . Так, 15.08.2023 близько 13.30 год. вона лише чула із території свого домогосподарства як сварилися ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , яка виражалася в сторону останньої нецензурною лайкою, на території городу ОСОБА_2 , з яких причин виникла сварка їй невідомо.

За даними письмових пояснень ОСОБА_8 від 15.08.2023 така пояснила, що 15.08.2023 близько 13.50 год. вона почула, що сусідка ОСОБА_2 за допомогою бензотримера косила на своєму городі, який межує з її городом. Після чого вона сказала ОСОБА_2 , щоб не косила бензотримером, а звичайною косою, в результаті чого в неї почався конфлікт із ОСОБА_2 , який тривав близько 10 хв., в ході якого вони виражалися в сторону один одного нецензурними словами. Надалі прийшов її чоловік ОСОБА_9 та син ОСОБА_10 , який почав виражатися в її сторону та сторону її чоловіка ОСОБА_9 нецензурною лексикою.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_3 від 16.08.2023 такий повідомив, що 15.08.2023 приблизно о 13.50 год. він перебував на території городу свого домогосподарства. Через деякий час він почув як його дружина ОСОБА_1 розмовляє на підвищених тонах із сусідкою ОСОБА_2 . Підійшовши ближче до своєї дружини ОСОБА_1 , він спитав в неї, що відбувається, на що вона йому відповіла, що ОСОБА_2 , під час скошування трави необачно прокошувала межу земельної ділянки, внаслідок чого частина скошеного бур`яну потрапила на межу земельної ділянки. Під час прохання ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , щоб вона прокошувала траву так, щоб бур`ян не потрапляв на межу земельної ділянки, остання виразила заперечення та почала ображати нецензурною лайкою ОСОБА_1 , після чого ОСОБА_1 почала виражатися нецензурною лайкою до ОСОБА_2 . Під час сварки був присутній неповнолітній син ОСОБА_2 , який також був агресивно налаштований відносно нього, на що він зробив йому зауваження з приводу зухвалої поведінки останнього. Зазначає, що відносно ОСОБА_2 він будь-яких протиправних дій не вчиняв та ні до кого з присутніх не виражався нецензурними словами. Однак він був свідком того, як його дружина ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ображали один одного нецензурними словами.

Згідно характеристики Бучацької міської ради №78-вих. від 18 серпня 2023 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_1 , за час проживання в с. Зубрець Бучацької територіальної громади, зарекомендувала себе із доброї сторони, за свідченням сусідів ввічлива, в побуті користується авторитетом серед сусідів та односельчан, в громадських місцях поводить себе добре.

Проаналізувавши вищенаведене, суд приходить до переконання, що у матеріалах справи немає даних, які б характеризували об`єктивну сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто того, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушила громадський порядок та спокій громадян чи намагалася це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань, оскільки під час конфлікту, який відбувся між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , кожен перебував на своїй земельній ділянці.

Свідок ОСОБА_7 у своїх поясненнях зазначила, що сварку, яка відбувалась між ОСОБА_2 та ОСОБА_11 , вона чула зі свого господарства, тому суд ставить під сумнів покази такої щодо того, що конфлікт відбувався на земельній ділянці ОСОБА_2 .

Натомість, встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час існують неприязні стосунки.

Висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту та інші дії описані у протоколі, утворюють дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити громадський порядок, проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

Аналіз матеріалів провадження дає підстави для висновку, що дії ОСОБА_1 не були спрямовані на грубе порушення громадського порядку, а конфлікт з ОСОБА_2 був зумовлений особистою неприязню, а не через бажання протиставити себе суспільству та продемонструвати явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а непідтвердження вчинення правопорушення відповідними доказами не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17.

За наведених обставин, факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає за необхідне провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 252, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Тернопільського апеляційного суду через Бучацький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. І. Тхорик