Справа № 732/1041/23
Провадження № 3/732/877/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2023 року м. Городня

Суддя Городнянського районного суду Чернігівської області Карпинська Н.М., секретар - Кирієнко Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городня справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з НОМЕР_1 прикордонного загону, третьої прикордонної комендатури, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 172-15 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , військовослужбовця в/ч НОМЕР_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ЧЦП № 281560 від 17 липня 2023 року ОСОБА_1 23 червня 2023 року близько 10-тої години 57 хвилин в районі південної околиці ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував зі знятими засобами індивідуального захисту, в яких знаходились боєприпаси, чим порушив вимоги Наказу МВС України № 1261 від 19.12.2015 та наказу Начальника НОМЕР_1 прикордонного загону № 1669-АГ від 21.12.2022 „Про озброєння прикордонних нарядів у 2023 році" та вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-15 КупАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши заявлені у справі докази, суд дійшов висновку, що подія адміністративного правопорушення не доводиться у встановлений законом спосіб.

Відповідно до вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у встановленому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Складаючи протокол уповноважена особа не дотримався вимог ч. 2 ст. 254 КупАП та не надав юридичної вірогідності складеному протоколу своїм підписом, тому такий протокол не можно вважати офіційним документом, що посвідчує факт протипправиних дій та розглядати як джерело доказів.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Європейський суд неодноразово наголошував, що судочинство у національних судах повинно здійснюватись «згідно із законом».

У п. 44 рішення по справі «Корнєв та Карпенко проти України» від 30 вересня 2010 року Суд наголосив, що суди повинні забезпечувати дотримання матеріальних та процесуальних норм.

Пояснення очевидців на місці не відбирались, рапортів не складалось. Посилаючись на те, що ОСОБА_1 на час інкримінованого правопорушення перебував у прикордонному наряді ІНФОРМАЦІЯ_3 до справи особою уповноваженою складати протокол відповідних матеріалів обліку часу, коли ОСОБА_1 заступив у такий наряд та на який час, не додано. Суд позбавлений можливості перевірити позицію захисту. Сам протокол, не підкріплений доказами, які б доводили подію і час правопорушення.

Статтею 62 Конституції України, зокрема, передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі Кобець проти України (з урахуванням первісного визначення принципу поза розумним сумнівом у справі Авшар проти Туреччини) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені винуватість особи та його подія мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що провадження в справі підлягає закриттю за недоведеністю у встановлений законом події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-15 КупАП.

Керуючись ст. ст. 247 п. 1, 284 п. 3 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження в справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 172-15 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Чернігівського апеляційного суду через Городнянський районний суд Чернігівської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Суддя Карпинська Н.М.