ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1873/23 Справа № 190/957/23 Суддя у 1-й інстанції - Фирса Ю. В. Суддя у 2-й інстанції - Кононенко О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Кононенко О.М. розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року, щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. П`ятихатки П`ятихатського району Дніпропетровської області, громадянина України, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 ,

у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

За постановою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в сумі сімнадцяти тисяч гривень з позбавлення права керування транспортними засобами строком на один рік.

18 липня 2023 року на вказану постанову ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови, скасувати постанову, а провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що він не міг прибути до суду через гіпертонічний криз та не знав, що справа буде розглянута за його відсутності. Також вказує, що 01 та 02 червня 2023 року від звертався за допомогою до лікарні, а тому не міг прибути до суду.

Про час, дату та місце цього судового засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 повідомлений належним чином, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, а тому, з урахуванням вимог ст. 294 КУпАП, вважаю за можливе провести апеляційний розгляд за його відсутності.

Відповідно до ст. 294 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено. Строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.

Вказані норми закону вимагають додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 не був присутнім в суді першої інстанції під час ухвалення оскаржуваної постанови від 01 червня 2023 року.

Згідно наявної в матеріалах справи довідки, ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового засідання шляхом отримання судової повістки у додаток "Viber", тобто, останній був обізнаний про перебування в провадженні П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області відносно нього справи про адміністративне правопорушення.

Окрім цього, згідно матеріалів справи, 29 червня 2023 року ОСОБА_1 був ознайомлений з матеріалами справи, а отже був достеменно обізнаний про наявність постанови судді та знав її суть, однак звернувся з апеляційною скаргою лише 18 липня 2023 року.

Слід звернути увагу, що вказані вище норми закону вимагають додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, є підставою для поновлення пропущеного строку.

Посилання ОСОБА_1 та не, що в день розгляду справи він знаходився в лікарні, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки ці обставини не позбавляли його можливості дізнатися про результат розгляду його справи в межах передбачених десяти днів для апеляційного оскарження. А тому, наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку апеляційного оскарження в даному випадку не є поважними.

Даний висновок повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13 липня 2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.

В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Враховуючи наведене вище, вважаю, причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді першої інстанції, зазначені ОСОБА_1 в обґрунтування клопотання, не є поважними, а відтак, не можуть бути підставою для поновлення такого строку.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 в поновленні строку на оскарження постанови П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2023 року, щодо ОСОБА_1 , у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, та апеляційну скаргу повернути особі, які її подала.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Кононенко