Справа № 181/1433/23
Провадження №3/181/785/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року смт. Межова

Суддя Межівського районного суду Дніпропетровської області Літвінова Л.Ф., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з відділення поліції №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, яка не працює, мешканки АДРЕСА_1 , притягнутої по ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25 червня 2023 року о 15.00 годині ОСОБА_1 знаходячись біля під`їзду житлового будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою в адресу ОСОБА_2 , чим своїми діями порушувала громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину визнала.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст.245,280,256 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, рапортами помічника чергового ВП №2, довідкою ДОП СП ВП №2, рапортом ДОП СП ВП №2, заявою ОСОБА_2 , протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію та письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Досліджені докази у своїй сукупності узгоджуються між собою, відображають реальний перебіг подій та підтверджують обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення з участю ОСОБА_1 .

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягується до адміністративної відповідальності, так і іншими особами (ст.23 КУпАП).

Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому вважаю за необхідне накласти стягнення у вигляді штрафу, передбаченого санкцією ст.173 КУпАП, як найбільш доцільну та достатню міру стягнення для виправлення.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, яка й приймається для розрахунку розміру штрафу по призначеному стягненню.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по призначеному стягненню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати у кримінальних справах цього суду.

Відповідно до Закону України Про судовий збір у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з порушника стягується судовий збір, який станом на день винесення цієї постанови складає 536,80 гривні.

Враховуючи вище викладене, на підставі ст.173 КУпАП та, керуючись

ст.ст. 221, 249, 252, 283, ч.1 п.1 ст.284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Роз`яснити правопорушнику, що штраф має бути сплачений ним не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, з наданням до суду квитанції у вказаний строк. У разі несплати штрафу, постанова звертається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби, а з порушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 536 (п`ятисот тридцяти шести) гривень 80 копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Cуддя: Л. Ф. Літвінова