"04" вересня 2023 р. Справа № 363/4401/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює барменом-касиром у ФОП ОСОБА_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі призначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 1546/10-36-07-08 від 04.08.2023 року вбачається, що 28 липня 2023 року об 18 год. 39 хв. під час проведення фактичної перевірки ресторану, що належить ФОП ОСОБА_2 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку бармена-касира ОСОБА_1 , а саме: проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункової операції без створення і надання розрахункового документа встановленої форми та змісту (у фіскальному чеку не зазначено цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку).

Таким чином, бармен-касир ОСОБА_1 порушив вимоги п. 11 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, надав суду пояснення, у яких висловив заперечення проти його притягнення до адміністративної відповідальності. Свої заперечення ОСОБА_1 пояснив тим, що даний протокол про адміністративне правопорушення було складено органом податкового контролю, оскільки у фіскальному чеку № від 28.07.2023 року (ІД ) стосовно підакцизних товарів, а саме: АРТ. № 284 «Віскі Бурбон Four Roses 50 мл» (Код УКТЗЕД: ), АРТ. № 283 «POM DON Q CRISTAL 50 мл» (Код УКТЗЕД: ), а також АРТ. № 353 «КОКТЕЛЬ МОХІТО Б/А 200 мл.» (Код УКТЗЕД: 5610) не зазначено цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, що становить порушення порядку проведення розрахункових операцій. Натомість, як пояснив ОСОБА_1 , позиція арт. № 353 «КОКТЕЛЬ МОХІТО Б/А 200 мл.» є безалкогольним напоєм, а відповідно не відноситься до категорії підакцизних товарів, внаслідок чого його реалізація не потребує виготовлення, наклеювання, використання марки акцизного податку. У зв`язку з цим при реалізації вказаної продукції і не зазначається цифрове значення марки акцизного податку, оскільки для такої продукції цієї марки і не повинно бути.

У свою чергу позиція арт. № 284 «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES 50 мл.», була реалізована за об`єм 50 мл., у той час як об`єм цілісної позиції становить 1 л. Натомість цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку при здійсненні реалізації алкогольних напоїв на розлив зазначається у розрахунковому документі лише при першому відкупорюванні пляшки, подальша реалізація відповідного підакцизного товару на розлив не потребує постійного зазначення тієї ж самої марки акцизного податку, що була зазначена у розрахунковому документі при першій реалізації напою на розлив. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 долучив до матеріалів справи копії розрахункових документів, на яких відображено цифрове значення марки акцизного податку на даний підакцизний товар, що була зазначена при першому відкупорюванні цієї пляшки.

Стосовно позиції арт. № 283 «POM DON Q CRISTAL 50 мл.» ОСОБА_1 пояснив, що вказана позиція також була реалізована за об`єм 50 мл., у той же час як об`єм цілісної позиції становить 1 л. Оскільки вказана позиція реалізовується на розлив та використовується для створення і реалізації інших складених алкогольних страв, зокрема, коктейлів, то зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку у розрахунковому документі так само здійснюється лише при першому відкупорюванні відповідної пляшки, що обклеєна маркою акцизного податку. Подальша реалізація алкогольного напою на розлив чи подальше його використання для приготування складених страв не вимагає зазначення у розрахунковому документі того ж саму цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, що було зазначено при першій реалізації підакцизного товару. На підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 долучив до матеріалів справи копію розрахункового документа, що свідчить про зазначення у розрахунковому документі цифрового значення марки акцизного податку на відповідну позиції при її першій реалізації для приготування складеної страви.

Зважаючи на вищевикладене, ОСОБА_1 зазначив, що його дії повністю відповідають вимогам чинного законодавства, яке встановлює порядок проведення розрахункових операцій щодо підакцизних товарів за допомогою реєстратора розрахункових операцій. У зв`язку з цим, як пояснив ОСОБА_1 , у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього підлягає закриттю.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.

У ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 1546/10-36-07-08 від 04.08.2023 року, акту від 21.07.2023 року судом встановлено, що органом податкового контролю було здійснено фактичну перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (код НОМЕР_1 ). Шляхом доступу до відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом підтверджено, що ОСОБА_2 має правовий статус фізичної особи-підприємця, що зареєстрована у встановленому законодавством порядку. З відомості реєстру судом також встановлено, що ФОП ОСОБА_2 провадить господарську діяльність, зокрема, у сфері надання послуг мобільного харчування, постачання готових страв, роздрібної торгівлі, зокрема, алкогольними напоями. Таким чином, сфера провадження господарської діяльності ФОП ОСОБА_2 підпадає під сферу торгівлі, громадського харчування та надання послуг.

З наявного у матеріалах справи Наказу № 2 від 25.07.2023 року судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває у трудових відносинах з ФОП ОСОБА_2 та обіймає посаду баристи, що безпосередньо пов`язана з проведенням розрахункових операцій.

Вищезазначені обставини не заперечувалися та були підтверджені особисто ОСОБА_1 під час судового розгляду.

Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП дає можливість зробити висновок, що об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення передбачає діяння у виді порушення встановленого чинним законодавством порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. При цьому суд звертає увагу, що чинне законодавство не містить скомпільованого, уніфікованого нормативно-правового акту, в якому були б визначені всі правила та вимоги проведення розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності. Тому правила проведення розрахункових операцій являють собою сукупність чинних нормативно-правових актів, які висувають вимоги, визначають правила проведення розрахункових операцій.

Основним нормативно-правовим актом, що стосується порядку проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг є Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі по тексту ЗУ № 265/95-ВР), який згідно його преамбули визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг і поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

З відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що сферою провадження ФОП ОСОБА_2 господарської діяльності, зокрема, є сфера громадського харчування, а також торгівлі, надання послуг. З пояснень ОСОБА_1 , наявних матеріалів справи, судом встановлено, що вказана фізична особа-підприємець проводить розрахункові операції, зокрема, у безготівковій формі.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд приходить до висновку, що положення ЗУ № 265/95-ВР безпосередньо стосуються та поширюються щодо ФОП ОСОБА_2 .

У п. 11 ч. 1 ст. 3 вказаного Закону зазначається, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

З наведеного слідує, що до ФОП ОСОБА_2 , як суб`єкта господарювання, що здійснює господарську діяльність у сфері торгівлі, громадського харчування, а також до його працівників, які здійснюють безпосереднє проведення розрахункових операцій, поширюється встановлений чинним законодавством обов`язок щодо проведення розрахункових операцій при роздрібній торгівлі підакцизними товарами через реєстратор розрахункових операцій із зазначенням при цьому цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Відповідно до пп. 14.1.145 ст. 14 Податкового кодексу України (далі ПКУ) - підакцизні товари (продукція) - товари за кодами згідно з УКТ ЗЕД, на які цим Кодексом встановлено ставки акцизного податку. У свою чергу відповідно до п. 215.1 ст. 215 ПКУ зазначається, що до підакцизних товарів належать: спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво (крім квасу "живого" бродіння).

Таким чином, алкогольні напої, які відносяться до таких згідно класифікації УКТЗЕД, відносяться до категорії підакцизних товарів, реалізація яких, у тому числі роздрібна, відповідно до положень ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР здійснюється через реєстратор розрахункових операцій із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

На додаток до цього у п. 226.11 ст. 226 ПКУ встановлено - ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняються.

Суд також звертає увагу, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР закріплюється обов`язок суб`єктів господарювання при здійсненні реалізації товарів, наданні послуг надавати розрахунковий документ встановленої форми та змісту.

Вимоги щодо форми та змісту розрахункового документа визначаються у Положенні про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, що затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 року № 13.

У п. 2 Розділу ІІ вказаного Положення зазначається, що фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Системно-формальне тлумачення положень ЗУ № 265/95-ВР, ПКУ та вказаного Положення дає можливість зробити висновок, що зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої є обов`язковим при кожній реалізації, у тому числі роздрібній, вказаного підакцизного товару, що здійснюється через реєстратор розрахункових операцій.

Однак при цьому суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» встановлюється, що роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.

Тобто, роздрібна торгівля алкогольними напоями передбачає їх реалізацію на розлив у кафе, барах, ресторанах. При реалізації алкогольних напоїв на розлив відповідна позиція товару у виді алкогольного напою може реалізовуватися кінцевому споживачу частками в межах свого об`єму або бути складовою частиною певної страви, наприклад, коктейлю. У такому випадку постає питання щодо наявності у суб`єктів господарювання обов`язку зазначати цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку при кожній подальшій реалізації однієї тієї ж позиції товару алкогольного напою на розлив.

Зазначене питання було предметом розгляду Державної податкової служби України в індивідуальній податковій консультації № 4794/ІПК/99-00-07-05-01-06 від 24.12.2021 року. Шляхом відкритого доступу до реєстру індивідуальних податкових консультацій, що міститься на веб-сайті https://cabinet.tax.gov.ua/registers/ipk (дата звернення 04.09.2023 року), судом проаналізовано зміст індивідуальної податкової консультації за результатом розгляду відповідного питання.

Зі змісту індивідуальної податкової консультації слідує, що при програмуванні алкогольної продукції, що використовується у приготуванні коктейлів, слід забезпечити введення даних/сканування марки для відображення її реквізитів у розрахунковому документі при її відкупорюванні, в межах отримання першої порції для приготування коктейлю або продажу на розлив.

Таким чином, тлумачення чинного законодавства органом податкового контролю зводиться до того, що цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку повинно зазначатися у розрахунковому документі лише при першому відкупорюванні пляшки відповідної алкогольної продукції для приготування складених страв або продажу на розлив. Подальше використання цієї ж продукції для приготування інших страв чи продажу на розлив не вимагає повторного зазначення у розрахунковому документі цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Відсутність відповідного обов`язку свідчить про неможливість кваліфікації таких дій суб`єктів господарювання як правопорушення, а відповідно свідчить про неможливість притягнення відповідних осіб до відповідальності за ст. 155-1 КУпАП, оскільки в такому випадку відсутнє порушення встановленого законодавством порядку розрахунків.

З наявного у матеріалах справи фіскального чеку № від 28.07.2023 року судом встановлено, що в ньому наявні три позиції: 1) АРТ. № 353 «КОКТЕЛЬ МОХІТО Б/А 200мл.» (код УКТЗЕД: 5610); 2) АРТ. № 284 «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES 50 мл.» (код УКТЗЕД: ); 3) АРТ. № 283 «POM DON Q CRISTAL 50 мл.) (код УКТЗЕД: ).

Шляхом співвідношення вказаних позиції з відомостями Митного тарифу України, який є невід`ємним додатком до ЗУ «Про Митний тариф України» № 2697-IX судом встановлено, що перша позиція з числа зазначених у фіскальному чеку не відноситься до категорії алкогольних напоїв, внаслідок чого не є підакцизним товаром, не маркується акцизним податком, а відповідно реалізація такого товару не потребує зазначення у розрахунковому документі цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

У свою чергу останні дві з числа зазначених позиції за кодом УКТЗЕД відноситься до алкогольних напоїв, внаслідок чого належать до категорії підакцизних товарів, а відповідно маркуються акцизним податком, цифрове значення штрихового коду якого зазначається у розрахунковому документі при його реалізації.

У той же час судом зі змісту вказаного чеку встановлено, що вказані алкогольні напої були реалізовані на розлив по 50 мл., у той час, як було пояснено ОСОБА_1 , повний об`єм такої позиції 1 л.

З урахуванням вищевикладених висновків суд констатує, що цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку не зазначається у розрахунковому документі тоді і лише тоді, коли здійснюється повторне, тобто після першого відкупорювання пляшки товару, використання позиції того ж самого алкогольного напою для реалізації на розлив або як складова частина приготування алкогольної страв.

З долученої ОСОБА_1 до матеріалів справи технологічної карти № 0 фірмової страви або кулінарного вибору «PORN STAR MARTINI 200мл» судом встановлено, що позиція у виді алкогольного напою «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES» (арт. № 284) є складовою частиною приготування фірмової страви у виді коктейлю «PORN STAR MARTINI 200мл». У свою чергу з долученого до матеріалів справи чеку № від 26.07.2023 року судом встановлено, що факт реалізації ФОП ОСОБА_2 вказаної фірмової страви. При цьому у самому чеку зазначається цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку «AEEG023928».

Шляхом відкритого доступу до реєстру марок акцизного податку, що міститься на веб-сайті - https://cabinet.tax.gov.ua/registers/mark (дата звернення 04.09.2023 року) судом встановлено, марка акцизного податку «AEEG023928» була отримана суб`єктом господарювання ТОВ « БЮРО ВИН», а погашено при реалізації товару «КОКТЕЛЬ PORN STAR MARTINI 200мл».

Зазначені відомості повністю узгоджуються з копіями розрахункових документів та поясненнями, що були надані ОСОБА_1 . У своїй сукупності вказані обставини свідчать, що позиція у виді арт. № 284 «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES 50мл.», яка міститься у фіскальному чеку № від 28.07.2023 року та з приводу якого складено спірний протокол про адміністративне правопорушення, була реалізована на розлив в об`ємі 50 мл. вже після першого відкупорювання пляшки відповідного алкогольного напою, що, у свою чергу, мало місце при його використанні 26.07.2023 року для виготовлення складеної страви «КОКТЕЛЬ PORN STAR MARTINI 200мл», яка була реалізована на роздріб із зазначенням у розрахунковому документі цифрового значення марки акцизного податку, що придбана на позицію «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES».

У зв`язку з цим подальша реалізація тієї ж самої позиції алкогольного напою «ВІСКІ БУРБОН FOUR ROSES» 28.07.2023 року на розлив не створювало обов`язку повторного зазначення цифрового значення марки акцизного податку, яке вже було вказано у розрахунковому документі від 26.07.2023 року при використанні такої позиції для приготування складної алкогольної страви.

Щодо позиції арт. № 283 «POM DON Q CRISTAL 50мл», що міститься у фіскальному чеку № від 28.07.2023 року та з приводу якої також складено спірний протокол про адміністративне правопорушення, то суд звертає увагу, що її реалізація також здійснювала на розлив об`ємом 50 мл., у той же час як об`єм цілісної позиції становить 1 л.

Відповідно до долученого фіскального чеку № від 23.07.2023 року вбачається, що вказана позиція була реалізована на розлив об`ємом 50 мл. із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку «AERN109242».

Шляхом відкритого доступу до реєстру марок акцизного податку, що міститься на веб-сайті - https://cabinet.tax.gov.ua/registers/mark (дата звернення 04.09.2023 року) судом встановлено, що вказана марка акцизного податку була придбана суб`єктом господарювання ТОВ «БЮРО ВИН» та погашена при реалізації продукції «POM DON Q CRISTAL 50мл».

Співставлення вищезазначених відомостей дає можливість стверджувати, що реалізація на розлив позиції арт. № 283 «POM DON Q CRISTAL 50мл» здійснювалося 28.07.2023 року вже після першого відкупорювання пляшки алкогольного продукту, що мало місце 23.07.2023 року, коли у розрахунковому документі було зазначено цифрове значення марки акцизного податку, придбаної на цю алкоголю продукцію.

У зв`язку з цим подальша реалізація тієї ж самої позиції алкогольного напою «POM DON Q CRISTAL» 28.07.2023 року на розлив не створювало обов`язку повторного зазначення цифрового значення марки акцизного податку, яке вже було вказано у розрахунковому документі від 23.07.2023 року при першій, тобто після першого відкупорювання пляшки, реалізації такого алкогольного напою на розлив.

Відсутність юридичного обов`язку щодо подальшого зазначення цифрового значення марки акцизного податку свідчить про відсутність у діях ОСОБА_1 ознак порушення порядку проведення розрахунків, а відповідно і про відсутність у його діях ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. У матеріалах справи відсутні будь-які інші належні, допустимі, достовірні та достатні докази для зворотних висновків суду.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що відповідно до презумпції невинуватості, яка закріплена у ст. 62 Конституції України, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, то суд доходить до висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, як і його вина у вчиненні цього правопорушення, не доведені. Тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з підстав відсутності у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, лише у разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення. Внаслідок цього судовий збір не підлягає стягненню з ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 23, 33, 34, 35, 155-1, 247, 279, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя О.В. Рукас