Справа № 743/1267/23
Провадження №3/743/833/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2023 року Ріпкинський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючої - судді Павленко О.В.,

при секретарі Воєдило О.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Ріпки під час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, інспектора прикордонної служби 2 категорії водія 1 групи ІПС в/ч НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ЧЦП №281387 від 07.08.2023, 21.07.2023 близько 11:40 год. на території Чернігівського району Чернігівської області, офіцером ВВВБ ОСОБА_2 здійснено раптову перевірку прикордонного наряду «ПС», який виконував наказ на охорону та оборону державного кордону України в районі північно-західній околиці н.п. Добрянка, та виявлено, що ОСОБА_1 знаходився у місці для відпочинку, спостереження за прилеглою місцевістю не здійснював, що дало змогу безперешкодно потрапити до приміщення і на момент перевірки був розекіпірований, чим порушив вимоги ст. 4 Дисциплінарного статуту ЗСУ, ст. 37 Статуту внутрішньої служби ЗСУ, абз. 5 п. 7 розділу 7 Бойового статуту механізованих і танкових військ сухопутних військ ЗСУ, Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ, затвердженої наказом МВС України №1261 від 19.10.2015.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вказав, що 20.07.2023 перебував старшим у прикордонному наряді «ПС»разом з іншими військовослужбовцями. У період з 11:30 по 14:30 год. відповідно до графіку у нього був відпочинок. Тому він перебував у місці для відпочинку, тоді як інші два військовослужбовці несли службу згідно графіку. Близько 11:40 год. до місця відпочинку зайшов офіцер ВВВБ, який прибув з перевіркою, та спитав у нього чому він без броніжилету. Пояснив, що зняв броніжилет, оскільки по графіку у нього був час на відпочинок, тому і зняв його, щоб перепочити.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

З п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП випливає, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Верховний Суд України у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, розглядаючи справу №524/5741/16-а зауважив, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

У відповідності до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Частина 2 статті 251 КУпАП закріплює обов`язок осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, збирати докази.

З протоколу про адміністративне правопорушення ЧЦП №281387 від 07.08.2023 вбачається, що 21.07.2023 близько 11:40 год. на території Чернігівського району Чернігівської області, офіцером ВВВБ ОСОБА_2 здійснено раптову перевірку прикордонного наряду «ПС», який виконував наказ на охорону та оборону державного кордону України в районі північно-західній околиці н.п. Добрянка, та виявлено, що ОСОБА_1 знаходився у місці для відпочинку, спостереження за прилеглою місцевістю не здійснював, що дало змогу безперешкодно потрапити до приміщення і на момент перевірки був розекіпірований, за що передбачена відповідальності ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Адміністративна відповідальність за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП настає за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, вчинене в умовах особливого періоду.

Отже, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується суспільно-небезпечною бездіяльністю у вигляді недбалого ставлення до військової служби та суспільно-небезпечними наслідками, які настали в результаті цього.

Недбале ставлення до служби означає невиконання або неналежне виконання військовою службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі, заступником начальника 10 прикорд. Застави (з м.д. в .н.п. Добрянка) з персоналу ОСОБА_3 надано до протоколу письмові пояснення ОСОБА_1 та копію службового посвідчення ДПСУ ОСОБА_1 .

Як встановлено з пояснень ОСОБА_1 у судовому засіданні, 20.07.2023 останній ніс службу у прикордонному наряді «ПС»та у період з 11:30 по 14:30 год. відповідно до графіку у нього був відпочинок. Тому він перебував у місці для відпочинку, тоді як інші два військовослужбовці несли службу згідно графіку. Близько 11:40 год. до місця відпочинку зайшов офіцер ВВВБ, який прибув з перевіркою.

Суд бере до уваги наданні ОСОБА_1 пояснення у судовому засіданні, оскільки вони не спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Так, якщо під час розгляду справи про адміністративне правопорушення вина у його вчиненні не була доведена належними та допустимими доказами, це має прирівнюватись до доведеної невинуватості.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Підсумовуючи викладене, враховуючи докази по справі, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення ЧЦП №281387 від 07.08.2023, не підтверджені належними та допустимими доказами по справі, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, а тому, оцінивши надані суду докази, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 252, 280 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Ріпкинський районний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Павленко