П О С Т А Н О В А

Іменем України

04.09.2023 м. Львів

Суддя Франківського районного суду міста Львова Марків Ю.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст.156 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 , 09.06.2023 року о 10 год. 30 хв. у АДРЕСА_2 , повторно протягом року здійснювала продаж тютюнових виробів без марки акцизного збору, а саме сигарети "Winston", чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене за ч.4 ст.156 КУпАП.

В судове засідання 08.08.2023 року ОСОБА_1 не з`явилась, хоча й була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення такого шляхом скерування судової повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №270, яке таке повернулось на адресу суду з конвертом з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Окрім цього, в судове засідання 04.09.2023 року ОСОБА_1 повторно не з`явилась, хоча й була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення такого шляхом скерування судової повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №341, яке таке повернулось на адресу суду з конвертом з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, враховуючи вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також враховуючи закінчення строків притягнення особи до відповідальності, суд вважає, що справу слід розглядати за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши представлені адміністративні матеріали, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність

Згідно з ч.1 ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

В силу змісту ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до положень статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомісті.

У ст. 280 КУпАП визначено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, повинно бути з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також повинно бути з`ясовано інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Вина ОСОБА_1 в скоєнні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП доведена зібраними матеріалами справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №954499 від 09.06.2023 року;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 09.06.2023 року, в яких останній зазначив про придбання ним 09.06.2023 року близько 10:30 год. двох пачок сигарет без марки акцизного збору;

- протоколом вилучення від 09.06.2023 року;

- письмовими поясненями ОСОБА_1 від 09.06.2023 року, в яких остання факт продажу сигарет 09.06.2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , без марок акцизного податку визнала;

- фотознімками вилучених тютюнових виробів без марок акцизного податку;

- постановою Франківського районного суду м.Львова від 27.12.2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП.

Отже, зібрані у справі докази в їх сукупності відповідають критерію належності, допустимості та достатності для прийняття рішення про наявність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, її особу, відсутність обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, наслідки вчиненого нею правопорушення та ступінь її вини, вважаю, що стягнення слід визначити необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети, зокрема її виховання в дусі додержання законів України та запобігання вчиненню нових правопорушень, в межах санкції статті, за якою кваліфіковано правопорушення у виді штрафу, з конфіскацією предметів торгівлі згідно квитанції №00830, а саме сигарет у загальній кількості 10 пачок.

Разом з тим, відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно з ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 536,80 гривень.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 23, 33, 40-1, 268, 283, 284 КпАП України, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становиь 13600 (тринадцять тисяч шістсот) гривень 00 коп. в дохід держави, з конфіскацією предметів торгівлі згідно квитанції №00830, а саме сигарет у загальній кількості 10 пачок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 коп.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подано скаргу протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через районний суд.

Суддя Марків Ю.С.