ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
09 серпня 2023 рокуСправа №: 695/2575/23
Номер провадження 3/695/1747/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши адміністративні матеріали, складені Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом від 19.04.2022 про адміністративне правопорушення №010144, 19.04.2022р. о 10 год. 30 хв. ОСОБА_1 здійснював лов риби на р. Супій, поблизу с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області, забороненим знаряддям лову «паук» , чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому виловив рибу різних видів: карась 1шт., плітка 8 шт., густіра 2 шт., лящ 1 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 18870 грн..

ОСОБА_1 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, з матеріалами справи ознайомився, скерував до суду клопотання про закриття справи, у якому розгляд вказаного клопотання просив проводити за його відсутності.

Відповідно до письмового клопотання ОСОБА_1 про закриття справи на підставі ч. 7 ст. 247 КУпАП, останній наполягає на порушенні його прав при складені протоколу про адміністративне правопорушення, адже йому не було надано копії даного протоколу, не роз`яснено його права, а строк притягнення його до адміністративної відповідальності закінчився ще 19.06.2022р.. Крім того вказував, що після закриття кримінального провадження ніхто перевірки на наявність в його діях складу адміністративного правопорушення не проводив, а суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на обставини, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення.

Оскільки ОСОБА_1 для розгляду матеріалів справи не з`явився, із матеріалами справи ознайомився, надав свої письмові пояснення щодо обставин справи то суддя вважає за можливе розгляд справи проводити за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що не буде порушувати права останнього.

Дослідивши матеріали справи, письмові пояснення ОСОБА_1 , суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина четверта статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, матеріали справи містять: протокол №010144 про адміністративне правопорушення від 19.04.2022; акт виявлення та вилучення від 19.04.2022р.; розписку ОСОБА_1 про зобов`язання збереження переданої йому риби від 19.04.2022р.; розрахунок збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів та копії матеріалів кримінального провадження, а саме копія витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.06.2023; копія рапорту начальника чергового ЧС СМ Золотоніського відділу поліції в черкаській області від 19.04.2022; копію протоколу огляду місця події від 18.04.2022; копія висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000205 від 27.05.2022р.; копія протоколу допиту свідка ОСОБА_1 від 12.11.2022; копію ухвали слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області; постанова про закриття кримінального провадження від 16.06.2023, складена дізнавачем сектору дізнання Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції Бессарабовою В.В..

Дослідивши вказані докази суддя не погоджується із доводами ОСОБА_1 щодо наявності підстав для закриття справи на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, виходячи із наступного.

Пунктом 7 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу

Подаючи вказане клопотання ОСОБА_1 посилається на ст. 38 КУпАП та зазначає про двохмісячний строк для накладення адміністративного стягнення.

Однак, ч. 2 ст. 38 КУпАП визначає, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Згідно ч. 7 ст. 38 КУпАП у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

З огляду на те, що кримінальне провадження №0000205 було закрито постановою від 16.06.2023р., підстави для застосування ст.. 38 КУпАП відсутні.

Однак, у відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним та відображеним у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Так, згідно з протоколом від 19.04.2022 про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 здійснював лов риби на р. Супій, поблизу с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області, забороненим знаряддям лову «паук» , чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому виловив рибу різних видів: карась 1шт., плітка 8 шт., густіра 2 шт., лящ 1 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 18870 грн...

Про те, дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області Бессарабова В.В. закриваючи кримінальне провадження в зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку у своїй постанові від 16.06.2023р. про закриття кримінального провадження вказує, що досудовим розслідуванням не встановлено обов`язкової ознаки складу кримінального проступку, передбаченого диспозицією ч. 1 ст. 249 КК України, а саме суб`єктивної сторони, що виражається у формі умислу, оскільки факт незаконного вилову риби був зафіксований на прибережній зоні, а не на водних об`єктах, що може свідчити про те, що вилов взагалі не здійснювався, а тому дане кримінальне провадження підлягає до закриття.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 , які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, останній свою вину визнав.

Однак, згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_1 , якого попереджено про кримінальну відповідальність, передбачену ст.. 384 КК України, останній свою вину заперечував та вказував на невідомих йому осіб, які були поруч та здійснювали лов риби.

В матеріалах справи відсутні будь-які інші докази, окрім пояснень ОСОБА_1 , які б підтверджували саме факт лову ОСОБА_1 риби забороненим способом.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Ураховуючи вищевикладене слід зазначити, що зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015року №5-рп/2015у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічні положення Конституції України поширюються і на осіб, які обвинувачуються у вчиненні правопорушень, передбачених КУпАП.

Таким чином суддею вбачається, що доказів, які б підтверджували факт незаконного вилову саме ОСОБА_1 риби отримано не було.

Крім того, дізнавачем поставлено під сумнів наявність як суб`єктивної так і об`єктивної сторони дій ОСОБА_1 , що виключає склад правопорушення.

При цьому суддя вказує, що після закриття даного кримінального провадження ніякої перевірки наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення не проводилося, додаткові докази не збиралися, висновки постанови про закриття кримінального провадження до уваги не бралися.

З урахуванням вищенаведеного, спираючись на норми чинного законодавства України та практику Європейського суду з прав людини, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є не доведеною «поза розумним сумнівом», тому підстав для притягнення останнього до адміністративної відповідальності немає.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.4 ст.85 КУпАП, провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності необхідно закрити.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.85, 247, 251, 252, 256, 280, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Середа Л.В.