Провадження № 3/193/405/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

02 серпня 2023 року смт. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кравченко Н.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 89 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонер, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ч. 1 ст. 89 КУпАП,-

установив:

03.05.2023 близько 18-00 години ОСОБА_1 за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 , знущався над власною домашньою твариною (козою) , а саме завдавав їй фізичного болю, який не спричинив тілесні ушкодження, каліцтва чи загибелі.

02.08.2023 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення справи не надіслав, шляхом надіслання поштового повідомлення, яке отримано особисто.

Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В той же час, правопорушення за статтею 89 КУпАП не входить до переліку справ, передбачених частиною 2 статті 268 КУпАП (редакція чинна від 01 серпня 2021 року на підставі Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статі від 01 липня 2021 року № 1604-IX»), розгляд яких проводиться за обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Отже суд, враховуючи неявку ОСОБА_1 без поважної причини у судове засідання , та відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, вважає за можливе справу розглядати без його участі.

Надаючи правову оцінку наявним у справі матеріалам, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яким законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно зі ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим усвідомлено, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своїх дій чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтями 245, 251 КУпАПпередбачено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: офіційне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування будь-якої справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної справи, а також виявлення причин. та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі дотримання законів, зміцнення законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи показує адміністративне правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речових доказів, показань технічних засобів та технічних засобів, які мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, в тому числі тими, що використовувану, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобами фото- і кінозйомки, відеозапису, в тому числі тими,

Повідомлення щодо збирання доказів подається на осіб, повноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає їй адміністративну відповідальність, чи є факти, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення щодо розгляду громадської організації, трудового колективу, а також з`ясовувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно з ч.1ст.89 КУпАПадміністративна відповідальність настає за жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, завдання побоїв або вчинення інших насильницьких дій, що завдали тваринам фізичного болю, навантаження і не спричинили тілесних пошкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, у тому числі порушення. правила утримання тварин.

В Україні сфера поводження з тваринами регулюється, зокрема,Законом України "Про захист тварин від жорстокого поводження"(далі Закон), який спрямований на захист від страждань і загибелі тварин унаслідок жорстокого поводження з ними, захист їх природних прав та укріплення моральності й гуманності суспільства.

Положеннями статті 4 Закону визначено, що поводження з тваринами ґрунтується, зокрема, на таких принципах: жорстке поводження з тваринами є несумісним з вимогами моральності та гуманності, спричиняє моральну шкоду людині; забезпечення умов життя тварин, які відповідають їх біологічним, видовим та індивідуальним особливостям; право власності та інші речові права на тварин у разі жорстокого поводження з ними можуть бути припинені відповідно до цього Закону; відповідальність за жорстке поводження з тваринами; уримання і поводження з домашніми тваринами без мети заподіяння шкоди як оточуючим, так і самій тварині.

Згідно з положеннями статті 22 Закону при поводженні з домашньою твариною особа, яка її утримує, зобов`язана: дбати про домашню тварину, забезпечити їй достатню кількість їжі та постійний доступ до води; надавати можливість домашній тварині здійснювати необхідні рухи, контактувати з собі подібними; забезпечувати своєчасне надання домашній тварині ветеринарних послуг (обстеження, лікування, щеплення тощо).

При цьому, положення статті 9 Закону покладають на особу, яка утримує домашню тварину, обов`язок забезпечити домашній тварині необхідні умови, що відповідають її біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, відповідно до вимог цього Закону; дотримуватися санітарно-гігієнічних норм експлуатації жилого приміщення, де утримується домашня тварина (місце постійного утримання), та норм співжиття.

Власникам домашніх тварин забороняється, зокрема, жорстоко поводитись з тваринами, залишати бездоглядними або знищувати їх.

За порушення вимог Закону винні особи несуть кримінальну, адміністративну та цивільно-правову відповідальність згідно із законом (стаття 35 Закону).

Зокрема, частиною 1статті 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена відповідальність за жорстке поводження з тваринами, завдання побоїв або вчинення інших насильницьких дій, що завдали тварині фізичного болю, страждань і не спричинили тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, у тому числі порушення правил утримання тварин.

Жорстке поводження з тваринами суперечить сформованим у суспільстві фундаментальним принципам гуманного ставлення до тварин та чинному законодавству України.

В силу приписів статті1Закону жорстке поводження з тваринами - це знущання над тваринами, у тому числі безпритульними, що спричинило мучення, завдало їм фізичного страждання, тілесні ушкодження, каліцтво або призвело до загибелі, нацьковування тварин одна на одну та на інших тварин, вчинене з хуліганських чи корисливих мотивів, залишення домашніх та сільськогосподарських тварин напризволяще, у тому числі порушення правил утримання тварин.

Жорстке поводження з тваринами може бути вчинене і шляхом позбавлення води, корму, повітря, застосування отрути або масове їх знищення. Знущанням визнається законом і діяння, що має характер мучення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1статті 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ N 195537від 09.06.2023, який складений та підписаний компетентною посадовою особою, в якому висвітлено місце, час та суть адміністративного правопорушення, даний протокол відповідає вимогам ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення;

- постановою від 12 травня 2023 року закрито кримінальне провадження № 0000116 від 05.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 299 КК України відносно ОСОБА_1 за обставинами, викладеними у протоколі;

- даними протоколу обшуку від 05.05.2023, згідно якого було проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ;

-заявою ОСОБА_2 від 05.05.2023 року про надання відеозапису, яким зафіксовано знущання ОСОБА_1 над домашньою твариною козою;

-протколом огляду від 05.05.2023, яким зафіксовано проведення огляду тварини кози на предмет відсутності тілесних ушкоджень;

- протколами допиту свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , які підтвердили факт знущання ОСОБА_1 над домашньою твариною-козою, шляхом нанесення побоїв;

- відеозаписом.

Надані суду докази є належними, допустимими та достовірними, оскільки вони здобуті з додержанням процесуальної процедури, не суперечать фактичним обставинам справи і об`єктивно узгоджуються між собою.

Отже, під час розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 , в повному обсязі розуміючи всі наслідки, діючи умисно здійснив знущання над власною твариною, завдавши їй фізичного болю, чим порушив зазначене вище законодавство.

За таких обставин суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1статті 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто жорстке поводження з тваринами.

Визначаючи ОСОБА_1 стягнення за вчинене адміністративне правопорушення суддя, керуючись вимогами статей 33-35 Кодексу України про адміністративні правопорушення, враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , який є пенсіонером, свідками характеризується негативно, ступінь його вини та майновий стан, відсутність обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, у зв`язку з чим, з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу без конфіскації тварини.

Положеннями ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом. Відповідно до п. 5 ч. 2ст. 4 Закону України "Про судовий збір"у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

В матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні дані, які б підтверджували звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, а відтак, з нього слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.33, 35, 89, 247, 280, 283-285, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість)гривень 80 копійок.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або опротестування такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її прийняття.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Н.О.Кравченко