Справа № 749/701/23
Номер провадження 3/749/523/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" серпня 2023 р. м. Сновськ

Щорський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Шаповал З.О.

за участю секретаря Мирошниченко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Сновськ матеріали, які надійшли від Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , громадянки України, такої що раніше до адміністративної не притягувалась,-

за ст. 173 КУпАП

В С ТА Н О В И В :

До Щорського районного суду Чернігівської області надійшов протокол серії ВАВ №339555 від 19.06.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 .

Так, згідно вказаного протоколу 19.06.2023 року приблизно о 02 годині 30 хвилин ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 вчинила сварку з власницею будинку ОСОБА_2 в ході якої виражалася в її сторону брутальною лайкою, чим зневажала спокій громадян, порушила громадський порядок та скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 277-2 КУпАП: повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Водночас, законом не передбачено наслідків ухилення від отримання повістки.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про можливість застосування аналогії закону до процедури виклику правопорушника.

Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.

Законодавство про адміністративні правопорушення не містить заборони на використання аналогії закону.

У найближчій галузі права кримінальному, міститься заборона застосування закону про кримінальну відповідальність за аналогією (ч. 4 ст. 3 КК України). Проте, у кримінальному процесуальному законі аналогію не заборонено.

За аналогією з цивільним процесуальним (ст. 128 ЦПК України) та адміністративним процесуальним законом (ст. 130 КАС України), на Офіційному веб-сайті «Судова влада України» було розміщено оголошення про виклик в судове засідання ОСОБА_1 на 11 год. 40 хв. 15.08.2023 року.

Таким чином, ОСОБА_1 вважається належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, проте в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Заяв та клопотань від ОСОБА_1 до суду не надходило, а тому суд вважає можливим розглянути дану справу без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

Так, ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність.

Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

У пункті 13 постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к зазначено, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти. Якщо хуліганству передує конфлікт винного з потерпілим (потерпілими), такий конфлікт провокується самим винним як зухвалий виклик соціальному оточенню, і реакція інших на провокуючі дії, в тому числі спроба їх припинити, стають приводом для подальшого насильства.

Також в абз. 2 п. 15 вищевказаної постанови зазначено, що за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

З матеріалів справи вбачається про наявність особистого конфлікту між ОСОБА_1 , яка прийшла в гості до свого цивільного чоловіка, та ОСОБА_2 власницею будинку.

У протоколі не зазначено наявність свідків або учасників описаної у протоколі про адміністративне правопорушення події, чий спокій було порушено діями ОСОБА_1 .

Відтак судом не встановлено, що ОСОБА_2 є особою, яка зазнала достатнього рівня дискомфорту внаслідок поведінки ОСОБА_1 , для кваліфікації дій останньої, як дрібного хуліганства.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки, у діях ОСОБА_1 , відсутній мотив явної неповаги до суспільства, провадження підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.40-1, 173, 247, 283-285 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Щорський районний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя З.О.Шаповал