ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2603/23
Провадження №3/477/1444/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Дніпровським РВ УМВС України в м. Херсон 04 вересня 2002 року, не працюючого, зареєстрованого за місцем проживання в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2

за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

23 вересня 2023 року о 16.15 годині ОСОБА_2 , перебуваючи в громадському місці у приміщенні гуртожитку по АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою, безпідставно чіплялася до громадянки ОСОБА_3 та на зауваження з приводу своїх дій не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та скоїв правопорушення передбачене статтею 173 КпАП України дрібне хуліганство.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про дату час і місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до частини першої статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи положення частини першої статті 268 КУпАП, а також відсутність клопотання про відкладення розгляду справи, вважаю можливим розгляд справи за відсутності ОСОБА_2 .

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності приходжу до наступного.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 23 вересня 2023 року серії ВАВ №819067 вбачається, що ОСОБА_2 , перебуваючи в громадському місці приміщенні гуртожитку по АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою, безпідставно чіплявся до громадянки ОСОБА_3 та на зауваження з приводу своїх дій не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян (а.с.1).

Відповідно до рапорту чергового ВП №4 МРУП ГУНП в Миколаївській області від 23 вересня 2023 року, цього ж дня на службу 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про те, що її сусід по гуртожитку безпідставно ображав її нецензурною лайкою. (а.с.2).

Згідно заяви ОСОБА_3 від 23 вересня 2023 року, та її пояснень від цього ж числа, остання просила вжити заходів до ОСОБА_2 , через його висловлювання грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 та членів її родини (а.с.3, 5).

Відповідно до пояснень ОСОБА_2 від 23 вересня 2023 року, останній пояснив, що проживає у гуртожитку разом з ОСОБА_3 та її сином ОСОБА_4 . Внаслідок неправомірних дій останнього між сторонами виник конфлікт (а.с.4).

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Враховуючи викладені обставини та досліджені докази, вважаю, що ОСОБА_2 вчинив дії, які охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та полягали у нецензурній лайці в громадському місці, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

Вказаний факт підтверджується у сукупності матеріалами справи про адміністративне правопорушення, з яких вбачається, що перебуваючи у гуртожитку, що відноситься до громадського місця) ОСОБА_2 ображав нецензурною лайкою ОСОБА_3 .

При цьому доводи ОСОБА_2 , що викладені ним у письмових поясненнях, щодо неправомірних дій ОСОБА_4 можуть бути предметом оцінки дій останнього у аспекті дотримання правил спів проживання громадян та не виправдовують дії ОСОБА_2 , вчиненні відносно ОСОБА_3 .

Враховуючи обставини справи, характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_2 , який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, є особою пенсійного віку, а також з урахуванням того, що останній є внутрішньо-переміщеною особою, відсутність тяжких наслідків, приходжу до висновку про можливість звільнення його від адміністративної відповідальності через малозначність скоєного правопорушення.

Згідно статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Керуючись статтями 22, 280, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ С.М.ГЛУБОЧЕНКО