Справа № 283/1770/23
провадження №3/283/897/2023
П О С Т А Н О В А
11 серпня 2023 року суддя Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленко В.В., розглянувши матеріали, які надішли від Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби в питань праці, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , директора ТОВ «Форест Технолоджі», РНОКПП НОМЕР_1
за ст.41 ст.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
ОСОБА_1 до суду з`явився. Згідно з поданим 02.08.2023 до суду заперечення на вказаний протокол зазначив, що заборгованість по заробітній платі Товариства перед працівниками виникла з квітня 2022 року. Станом на 1 травня 2022 року сума заборгованості виникла перед 120 працівниками в загальній сумі 768800 грн., станом на 1 червня 2022 року сума заборгованості була перед 95 працівниками в загальній сумі 908000 грн.
Заборгованість по виплаті заробітної плати за квітень-травень 2022 року на час проведення заходу державного контролю зменшилась на суму 645800 грн., що становить 71.1%.
На цей момент заборгованість із заробітної плати відсутня, здійснено погашення, що підтверджується банківськими реєстрами та платіжними інструкціями від 20.07.2023.
Відповідно до ст. 10 Закону України №2136-ІХ від 15.03.2022 «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» передбачено , що заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором. Роботодавець повинен вживати всіх можливих заходів для забезпечення реалізації права працівників на своєчасне отримання заробітної плати. Роботодавець звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання щодо строків оплати праці, якщо доведе, що це порушення сталося внаслідок ведення бойових дій або інших обставин непереборної сили. Звільнення роботодавця від відповідальності за несвоєчасну оплату праці не звільняє його від обов`язку виплати заробітної плати. У разі неможливості своєчасної виплати заробітної плати внаслідок ведення бойові дії, строк виплати заробітної плати може бути відтермінований до моменту відновлення діяльності підприємства.
ОСОБА_1 зазначає, що фактично заборгованість із заробітної плати виникла внаслідок ведення бойових дій , що призвело до витрат на відновлення підприємства (капітальні ремонти знищених виробничих приміщень) та як наслідок утворення заборгованості.
Вимогами заперечення просить звільнити його від адміністративної відповідальності.
Дослідивши матеріали протоколу, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.41 ч.1 КУпАП з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.41 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України «Про звернення громадян», або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.
Як вбачається з поданих до суду матеріалів, згідно з Актом про знищення майна від 29.03.2022, 29 березня 2022 року близько 08 год. 25 хв. внаслідок ракетного обстрілу з боку російських військ знищено виробничі приміщення, обладнання, продукцію, інші товаро-матеріальні цінності ТОВ «Форест Технолоджі» в с. Українка Коростенського району Житомирської області по вул. Лугова, 2а. Загальна вартість збитків становить 7006507,78 грн.
Відповідно до акту про пожежу від 29.03.2023, місце виникнення пожежі цех з виготовлення деревних гранул ТОВ «Форест Технолоджі» в с. Українка Коростенського району Житомирської області по вул. Лугова, 2а. Причина пожежі - вибух внаслідок потрапляння боєприпасів, їх уламків під час бойових дій (обстріл).
Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадянина, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, що визначено ст. 10 КУпАП.
Кодекс України про адміністративне правопорушення визначає, що адміністративне правопорушення по своїм суб`єктивним властивостям - діяння чи бездіяльність, вчинені з певною ціллю і з певних мотивів. Ці органічно зв`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення. Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідкам. Вина - це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.
Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків.
Згідно з ст.11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення (протиправна самовпевненість) або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (протиправна недбалість).
Таким чином, матеріалами справи підтверджено відсутність в діях ОСОБА_1 суб`єктивної сторони (умислу чи необережності) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.41 КУпАП.
Судом враховується, що товариством сплачено заборгованість по заробітній платі, про що свідчать реєстри про перерахування на рахунки отримувачів від 20.07.2023.
За таких обставин, виходячи з загальних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, як рівність учасників та змагальність сторін, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона, а отже і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.41 ч.1 КУпАП.
Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Тейксейра де Кастро проти Португалії» та «Шабельник проти України» неодноразово зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів має відповідати передбаченим національним правом вимогам основним правам гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Тобто, якщо уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд не може в ході розгляду справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи, самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді.
Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 41 ч.1, 247 ч.1 п.1, 283, 284 ч.1 п.3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.41 ч.1 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Житомирського апеляційного суду через Малинський районний суд Житомирської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя