П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" серпня 2023 р. Справа № 596/1074/23

Провадження № 3/596/752/2023

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Лисюк І.О., за участю секретаря судового засідання Туткалюк В.Р., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , жительку АДРЕСА_1 , пенсіонерку, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Відносно ОСОБА_1 поліцейським ДОП Чортківського РВ ГУНП в Тернопільській області складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що 05.06.2023 року о 18 год. в дворі житлового будинку в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 висловлювалась нецензурними словами в сторону неповнолітніх дітей, чим порушувала громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не визнала вини у вчиненні адміністративного правопорушення, яке ставиться їй у вину. Пояснила, що проживає в по сусідству з сім`єю ОСОБА_2 , з якою у неї напружені стосунки через неприпустиму поведінку її дітей.

08.06.2023 року вона перебувала у дворі будинку в АДРЕСА_2 . На лавці в дворі виявила напис про себе. Запитала дітей, які гралися поруч про те, хто це зробив. Дівчинка Настя їй повідомила, що це написала ОСОБА_3 . Відповідно, вона звернула увагу дитині на те, що так поводитись не можна і попросила останню, щоб вона стерла напис з лавки. Проте ОСОБА_4 не реагувала. При цьому діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 проявляли до неї неповагу, звертались до неї на «ти». ОСОБА_7 знімала все на телефон.

Через декілька хвилин в двір прийшли ОСОБА_2 , ОСОБА_8 . ОСОБА_2 не розібравшись в ситуації почала обзивати її нецензурною лайкою, накинулась на неї. Вона відштовхнула її від себе, оскільки боялась, щоб остання спричинить їй тілесні ушкодження.

Додатково пояснила, що нецезурної лайки вона не вживає взагалі, оскільки все життя працювала вчителем. Навпаки це сусідка ОСОБА_2 кричала в її сторону, виражалась нецезурною лайкою. Судом відносно неї розглядався протокол за ст.173 КУпАП. Вважає, що працівники поліції абсолютно безпідставно склали відносно неї протокол. Просить врахувати, що умислу на порушення громадського порядку в неї не було.

Додала, що в протоколі про адміністративне правопорушення у графі «Потерпілий (і)» відсутні будь-які відомості. За таких обставин розгляд справи слід здійснювати лише за її участю.

Заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно приписів ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року роз`яснено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок, який представляє собою систему суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Положеннямст.10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи заст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

У судовому засіданні не знайшло підтвердження, а також і не вбачається із матеріалів справи наявність умислу ОСОБА_1 на порушення громадського порядку.

З урахуванням характеру, мотивів і причини виникнення цих дій, дії ОСОБА_1 були зумовлені незадоволенням неправильними, як вона вважала, діями малолітньої ОСОБА_9 .

Таким чином, судом встановлено, що дії ОСОБА_1 були спрямовані безпосередньо на вирішення конфлікту, а не безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Під час розгляду справи в суді встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник внаслідок того, що напередодні між ними склалися неприязні стосунки через поведінку дітей ОСОБА_2 по відношенню до ОСОБА_1 . Конфлікт має причину виникнення. Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку і спокою громадян, як це визначеност.173 КУпАП.

Також в матеріалах справи відсутні докази про порушення спокою громадян. Працівниками поліції не були допитані сусіди, спокій яких було порушено діями винної особи. Письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_10 для підтвердження цих обставин недостатньо, оскільки у них з ОСОБА_1 протягом існує конфлікт і їх пояснення не можуть вважатися об`єктивними.

Згідно постанови суду від 18.07.2023 року в справі №596/1073/2023 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП, останню звільнено від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Із змісту мотивувальної та описової частини постанови слідує, що ОСОБА_2 , 05.06.2023 року в дворі житлового будинку в АДРЕСА_2 , висловлювалась нецензурними словами в сторону ОСОБА_1 , чим порушувала громадський порядок та спокій громадян.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За даних обставин, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП необхідно закрити за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 173, 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її проголошення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд Тернопільської області.

Повний текст постанови складено 03.08.2023 року.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Ірина ЛИСЮК