Справа № 523/4106/23
Номер провадження 3/523/2661/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2023 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Далеко К.О., розглянувши матеріали які надійшли з ВП №3 ОРУП №1 ГУ НП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючої, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

22.02.2023р поліцейським Гончарук Ю.Р. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 816565 про те, що ОСОБА_1 15.02.2023 року перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, неналежним чином виконує батьківськи обов`язки по вихованню та догляду своєї малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка о 15:00 год залишилася без нагляду матері та отримала гематому м`яких тканей голови.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи неодноразово повідомлялася судом належним чином, про що свідчать довідки про смс доставку судового повідомлення.

Разом із тим, ОСОБА_1 надала суду заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого зазначила, що ніяких правопорушень вона не вчиняла. В протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не розкрито суті правопорушення, його об`єктивної сторони. Умислу на вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП вона не мала.

Також до суду подано заяву чоловіком ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , згідно якої він зазначив, що його дружина ніколи не ухилялась від виконання обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. ОСОБА_1 найкраща мати.

Слід зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008р. «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством(стаття 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 268 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.184 КУпАП - не є обов`язковою.

За наведених обставин, суддя вважає за можливе розглянути адміністративну справу згідно ст. 268 КУпАП без участі правопорушника, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Відповідно до положень ч.1 та 2ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимогст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістомст.252 КУпАПоцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення здійснюється за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши надані суду матеріали: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ 816565 від 22.02.2023 року, письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , суд приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 184КУпАП передбачена відповідальність у разі ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 184КУпАП, проявляється у невиконанні батьками або особами, які їх замінюють, обов`язків щодо необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Згідно з вимогами діючого адміністративного законодавства, а саме ч.1 ст. 184КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Об`єктивна сторона ст.184 КУпАП полягає в умисному вчиненні дій особою, направлених на невиконання своєї батьківських обов`язків. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Враховуючи викладене, суд вважає що в діях ОСОБА_1 не вбачається умисних дій щодо невиконання батьківських обов`язків по відношенню до своєї доньки. Доказів тому, що вона умисно залишила дитину без догляду, внаслідок чого дитина отримала гематому, суду не надано.

Матеріалами справи підтверджуєтьс, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виник конфлікт, в ході якого він виражався на її адресу нецензурною лайко. Доказів в підтвердженя обставин залишення нею дитини без догляду, ухилення від батьківських обов`язків, суду не надано. Гематому малолітня ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 отримала оскільки малолітній ОСОБА_4 її випадково виронив.

Такимчином, враховуючи вищезазначене, суд вважає що в діях ОСОБА_4 відсутні об`єктивні ознаки, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням передбаченимч.1 ст. 184 КУпАП.

Суд має обґрунтувати свої висновки лише доказами, які є достатньо переконливими, чітко сформульованими, тобто такими, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості (ст. 62 Конституції України).

Згідност. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015щодо офіційного тлумачення положення частини першоїстатті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушеннявизначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЕСПЛ у справі «Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшуковувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)» (справи «Малофєєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 року та «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, ураховуючи те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи слід тлумачити на її користь, а матеріали справи не містять достатніх та допустимих доказів в підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, суд доходить висновку що є недоведеним склад адміністративного правопорушення ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП, а тому провадження в адміністративній справі підлягає закриттю з підстав п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись статтями: 247, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючої, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: К.О. Далеко