ПОСТАНОВА

Іменем України

№ 641/2745/23 № 3/610/146/2023
м. Балаклія15 серпня 2023 року

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Стригуненко Володимир Миколайович, розглянувши з метою виправлення описок у судовому рішенні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Стрий Львівської області, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , за ч. 2 ст. 130 КУпАП,

в с т а н о в и в:

За результатами судового розгляду, проведеного стосовно ОСОБА_1 , в межах висунутого обвинувачення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП, Балаклійським районним судом Харківської області 14.08.2023 ухвалено постанову про накладення на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП адміністративного стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 34000 гривень з позбавленням права користування транспортними засобами на строк 3 роки.

Однак, у резолютивній частині постанови допущена описка, замість правильного ч. 2 ст. 130 зазначено ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Оскільки положення КУпАП не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права - та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

За правилом ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вказана норма застосовується до всього змісту судового рішення, тобто у рівній мірі до вступної, мотивувальної, резолютивної її частин.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Із огляду на викладене, а також на те, що аналіз процесуальних документів, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення беззаперечно вказують на помилковість зазначених відомостей, суд вважає, що невірне зазначення частини статті КУпАП, порушення якої інкримінується правопорушнику, спотворює текст судового рішення, призводить до його неправильного сприйняття, отже може вважатися опискою в розумінні ст. 379 КПК України.

Із матеріалів справи про адміністративне правопорушення убачається, що згідно до протоколу про адміністративне правопорушення, формулювання обвинувачення, яке було предметом судового розгляду і від якого захищалася особа, яка притягувалася до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 інкримінувалося вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 130 КУпАП. Про це зазначено і на аркушах 1, 3, 4 постанови (а.с. 28, 29).

Визначальним є той факт, що відповідно до суті постанови на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення за ч. 2 ст. 130 КУпАП.

Виходячи з цієї логіки суддя при виправленні описки жодних змін до змісту постанови (висновків та мотивів судового рішення) фактично не вносить, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 283, 304 КУпАП, ст. 379 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Виправити описку, допущену у постанові судді Балаклійського районного суду Харківської області від 14.08.2023 у даній справі, виклавши перший абзац резолютивної частини постанови у такій редакції: «Накласти на ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 130 КУпАП адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 34000 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 роки (населений пункт: ХАРКIВСЬКА ОБЛАСТЬ/М.ХАРКIВ, отримувач коштів: ГУК Харківськ обл/Харкiвобл/21081300, код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача: UA0020001, код класифікації доходів бюджету: 21081300)».

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Стригуненко