справа № 619/3537/23
провадження № 3/619/1456/23
Постанова

іменем України

09 серпня 2023 року,

суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М. розглянула у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Магадан, громадянки України, пенсіонерки, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП,

установила:

18.06.2023 о 12 год 00 хв ОСОБА_1 порушила правила тримання собак, а саме за адресою: АДРЕСА_2 на вулиці собака на прізвисько « ОСОБА_2 », яку утримує остання, укусила ОСОБА_3 , чим спричинила шкоду здоров`ю у вигляді укушеної рани правого стегна.

Потерпіла ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, причину не явки не повідомила, про місце, дату та час судового засідання повідомлялася за номером телефону, зазначеним у матеріалах справи, однак оператором повідомлено, що абонент знаходиться поза зоною досяжності, про що свідчить довідка секретаря судового засідання.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, про місце, дату та час судового засідання повідомлялася належним чином за номером телефону, зазначеним у протоколі, про що свідчить довідка про доставку SMS.

Крім того, ОСОБА_1 була обізнана про складання у відношенні неї протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді, про що маються відповідні дані у протоколі.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою та судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується: протоколом серії ВАВ № 872431 від 11.07.2023 підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; заявою та поясненнями потерпілої ОСОБА_3 , у яких вона зазначила, що 18.06.2023 приблизно о 12 год 00 хв на неї напала собака ОСОБА_1 на прізвисько « ОСОБА_2 », яку остання вигулювала на приспущеному повідку без намордника, через що собака кинулась на неї та вкусила за праве стегно, чим спричинила тілесні шкоду її здоров`ю; поясненнями ОСОБА_4 , у яких вона зазначила, що бачила, як з будинку вийшла ОСОБА_1 разом зі своєю собакою і згодом почула, як хтось кричав, що його вкусила собака і згодом підійшла ОСОБА_3 , також зазначила, що собака ОСОБА_1 вже неодноразово кидалася на жителів селища та кусала їх; поясненнями ОСОБА_5 , у яких вона зазначила, що вона стала свідком, як собака ОСОБА_1 напала на ОСОБА_3 та вкусила її за стегно і з нього йшла кров, допомогу ОСОБА_1 потерпілій не надала; поясненнями ОСОБА_1 , у яких вона зазначила, що дійсно 18.06.2023 приблизно о 12 год 00 хв у смт Мала Данилівка вона вигулювала свою собаку «Чіжика» на повідку з намордником по вул. Академічна, буд. 12, але, оскільки її пес полюбляє рити землю, у зв`язку з чим забруднив намордник, вона його зняла для того, щоб витрусити. У цей час повз них проходила ОСОБА_3 та її пес зненацька вкусив її за стегно. Вона одразу забрала собаку та запропонувала допомогу, на що остання відмовилась; довідкою лікаря від 19.06.2023, у якій вказано, що ОСОБА_3 18.06.2023 зверталася до сімейного лікаря з укушеною раною правого стегна.

Закон України «Про захист тварин від жорстокого поводження» № 3447-IV від 21 лютого 2006 року регулює відносини, що виникають у зв`язку з утриманням тварин та поводженням із ними фізичних та юридичних осіб, зокрема утримання домашніх тварин.

Фізичні та юридичні особи, які утримують домашніх тварин, зобов`язані дотримуватися вимог нормативно-правових актів, зазначених у статті 2 цього Закону, санітарно-гігієнічних і ветеринарних норм та правил, а також не допускати порушень прав і законних інтересів інших фізичних і юридичних осіб тане створювати загрози безпеці людей, а також інших тварин.

За змістом ст. 9 цього Закону, особа, яка утримує домашню тварину, зобов`язана забезпечити домашній тварині необхідні умови, що відповідають її біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, відповідно до вимог цього Закону; правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування; особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; при супроводженні домашніх тварин не допускається залишати їх без нагляду; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України; при супроводженні домашніх тварин не допускається залишати їх без нагляду; дозволяється утримувати домашніх тварин - у вільному вигулі на ізольованій, добре огородженій території (в ізольованому приміщенні) на прив`язі або без неї.

Відповідно до частини 1 статті 1187 ЦК України собаки віднесені до джерел підвищеної небезпеки.

Указаних вимог ОСОБА_1 дотримано не було.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП, а саме: порушення правил утримання собак, яке виразилося у вигулюванні собаки без намордника, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_3 .

Згідно зі ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно ст. 34, 35 КУпАП, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, загальні основи накладення адміністративних стягнень, суддя дійшла висновку про накладення адміністративного стягнення у межах санкції ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536,80 грн.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 (одна тисяча сімсот) гривень з конфіскацією собаки на прізвисько « ОСОБА_2 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 536,80 грн (п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко