Справа № 496/4810/23
Провадження № 3/496/3606/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2023 року м. Біляївка

Суддя Біляївського районного суду Одеської області Трушина О.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області,

про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП « ОСОБА_2 »,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 818086від 19.06.2023 року за ст. 173 КУпАП, відповідно до якого вона 17.06.2023 року біля 17:30 год знаходячись біля свого будинку в АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу сусіда ОСОБА_3 .

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, на адресу суду надійшло клопотання про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, яке вмотивоване тим, що обставини, що зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення не відповідають фактичним обставинам, а саме: 1) місце події не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_1 знаходилась на подвір`ї свого домоволодіння в АДРЕСА_2 , де побачила, як хлопець здійснює монтаж камери відеоспостереження, яка була вочевидь направлена у їх двір; 2) в зоні огляду встановлених відеокамер потрапило домоволодіння ОСОБА_1 , а також город, таке розташування встановленої системи відеонагляду їх не влаштовувало, оскільки це порушення прав їх приватного життя, у зв`язку з чим ОСОБА_1 звернулась до хлопця-монтажника з метою врегулювання спору, на що він нічого не відповів, але раптово прибіг сусід ОСОБА_3 та почав ОСОБА_1 закривати рота, погрожувати, виражатися нецензурною лайкою, кричати, через що ОСОБА_1 зайшла в дім щоб це все припинилося та викликала поліцію; 3) під час встановлення камер відеоспостереження ОСОБА_1 запропонувала відвернути або демонтувати відеокамери (камеру) та знову провести їх (її) монтаж таким чином, щоб в поле зору не потрапляло їхнє домоволодіння, земельна ділянка, на якій воно розташоване та огород, яким вони користуються, але сусід ОСОБА_3 агресивно себе поводив і погрожував; 4) ОСОБА_1 не висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , а просто сказала, щоб той йшов геть та відвернув або демонтував відеокамери, застосовані нею вирази не можна вважати нецензурною лайкою. Крім того, вказує, що протокол про адміністративне правопорушення не в повній мірі відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року № 1376. Так у графі «свідки», «потерпілий» відсутні відомості щодо таких осіб; протокол складений 19.06.2023 року, а подія відбувалась 17.06.2023 року, тобто протокол складений з порушенням строків, встановлених ч. 2 ст. 254 КУпАП; до протоколу не доданий рапорт поліції, з якого би вбачалося, що це ОСОБА_1 викликала поліцію внаслідок неправомірних дій сусіда ОСОБА_3 , який би підтвердив викладені вище обставини.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з диспозицією, відповідальність за статтею 173 КУпАП передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за статтею 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП необхідно встановити факт того, що особа дійсно в активній формі, безпричинно, з власної ініціативи чи через незначний привід порушила громадський порядок і спокій громадян, перешкоджала нормальним умовам їх життєдіяльності чи відпочинку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , знаходячись біля свого будинку в АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_5 .

Разом з цим, як вбачається з пояснень ОСОБА_6 та ОСОБА_1 , подія вказаного адміністративного правопорушення відбувалася не в громадському місці, а за місцем мешкання останньої: АДРЕСА_1 , що не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП. Перебування території, на якій виник конфлікт, у приватній власності чи законному користуванні особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не передбачає вільного доступу до неї сторонніх осіб та громадян у будь-яку пору та час доби і не є місцем скупчення громадян чи місцем проведення громадських заходів, а тому не підпадає під ознаки, визначені законом для громадських місць.

Крім того, з пояснень ОСОБА_6 вбачається, що вона знаходилась за місцем свого мешкання з ОСОБА_3 та монтажником, який встановлював камери відеонагляду, і приблизно о 18:30 год сусідка ОСОБА_1 це помітила і в грубій формі виражалася на адресу ОСОБА_3 що встановлення вказаних камер.

З пояснень ОСОБА_7 вбачається, що він знаходився в АДРЕСА_3 , де встановлював камери відеоспостереження, під час встановлення яких відбувся конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_6 , а не на адресу ОСОБА_3 , як зазначено у протоколі.

З пояснень ОСОБА_3 вбачається, що о 19:10 год біля його будинку сталася сварка з сусідами ОСОБА_8 , які мешкають в АДРЕСА_3 , в ході якої ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу його цивільну дружини ОСОБА_9 , а не на його адресу, як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що діями ОСОБА_1 був порушений громадський порядок і спокій громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Крім того, з наданих пояснень до протоколу вбачаються розбіжності: на чию саме адресу були висловлення нецензурною лайкою та в якому саме місці відбувалася дана подія, оскільки з пояснень ОСОБА_3 вбачається, що сварка сталася біля його будинку, з пояснень ОСОБА_1 вбачається, що подія відбувалась тоді, коли остання була на території свого домоволодіння.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких i узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 вiд 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення вiд 18 січня 1978 року у справі «Iрландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv. theUnitedKingdom), п. 161, Series А заява № 25).

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо у діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

За дії, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, не настає відповідальність за ст. 173 КУпАП, тому суд вважає, що провадження у справі слід закрити, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.І. Трушина