ПОСТАНОВА

Іменем України

21.12.2023 року м. Бар Вінницька область

Суддя Барського районного суду Вінницької області Хитрук В.М., розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , начальника відділу освіти Копайгородської селищної ради Вінницької області, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 41 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення (без номера та дати, дата ознайомлення з протоколом: 24.10.2023), який складено Головним державним інспектором відділу з питань праці Управління інспекційної діяльності у Вінницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Іконніковим О.П., ОСОБА_1 ставиться за вину те, що вона, перебуваючи на посаді начальника відділу освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради, у період з 01.02.2021 по 24.10.2023 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 41 КУПАП. А саме: «Директором Копайгородського ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 видано табель використання робочого часу за вересень 2023 р. стосовно 14-ти працівників ЗДО «Берізка», в тому числі ОСОБА_3 , про те, як свідчить розрахунково-платіжна відомість за вересень 2023 р. та довідка № 64 від 23.10.2023 р., видана відділом освіти Копайгородської селищної ради, станом на 23.10.2023 р. заробітна плата ОСОБА_3 за вересень 2023 р. не нараховувалася та не виплачена, а також станом на 23.10.2023 р., аванс заробітної за жовтень 2023 р. ОСОБА_3 не нарахований та не виплачений».

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУПАП, не визнала. Надала клопотання про закриття справи за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суду пояснила, що наказ про призначення на посаду вихователя ОСОБА_3 № 106-к від 31.08.2023 видала директор ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 на підставі заяви ОСОБА_3 від 12.07.2023 року про прийняття її на роботу, на ім`я директора ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 . Як наслідок, зобов`язання щодо виплати заробітної плати ОСОБА_3 виникло саме у ЗДО «Берізка», посадовою особою якого є ОСОБА_2 . Саме на директора закладу дошкільної освіти покладено відповідальність за освітню, фінансово-господарську та іншу діяльність закладу освіти, тобто роботодавця який уклав з працівником трудовий договір, а не на начальника відділу освіти. Отже, належним суб`єктом даної справи може бути лише директор ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 , а не начальник відділу освіти, сім`ї, молоді культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради ОСОБА_4 .

Крім того, Відділом освіти було затверджено, Копайгородською селищною радою погоджено, штатний розпис з місячним фондом оплати праці. Тарифікаційний список, який погоджений з директором ЗДО «Берізка», налічує лише три посади вихователів. В той же час. Не зважаючи на відсутність вільних вакансій, директор ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 , наказом № 106-к від 31 серпня 2023 року приймає ОСОБА_3 на посаду вихователя ЗДО «Берізка», а бухгалтеру надає розпорядження здійснити нарахування заробітної плати. Однак, штатний розпис ЗДО «Берізка» не містить посади бухгалтера.

Таким чином, директор ЗДО «Берізка» заздалегідь, розуміючи відсутність бюджетного фінансування, прийняла працівника на посаду вихователя поза межами штатного розпису та видала протиправний наказ.

Крім того, ОСОБА_3 призначено на посаду вихователя ЗДО «Берізка» без відповідної фахової освіти та підтвердженої професійної кваліфікації вихователя в порушення вимог Закону України «Про дошкільну освіту», Профстандарту «Вихователь ЗДО», затвердженого наказом Міністерства економіки України від 19 жовтня 2021 року № 755-21.

Інспектор Держпраці дослідивши та зазначивши в Акті наявність поданої заяви ОСОБА_3 ще 12 липня 2023 року та видачу наказу про призначення на посаду вихователя ЗДО «Берізка» 31 серпня 2023 року не оцінив неспроможність Копайгородської селищної ради здійснювати фінансування поза межами затвердженого штатного розпису.

При складанні Протоколу про адміністративне правопорушення Головним державним інспектором відділу з питань праці Іконніковим О.П. не зазначено жодним чином про незаконність прийняття на посаду ОСОБА_3 .

З метою впорядкування бюджетної дисципліни та уникнення порушення на майбутнє прав ОСОБА_3 , 04 вересня 2023 року Відділом освіти було видано наказ 41 про спонукання ОСОБА_2 скасувати наказ № 106-к від 31 серпня 2023 року. Однак, неправомірний наказ до цього часу не скасований.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП - суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення (без номера та дати), який складено Головним державним інспектором відділу з питань праці Управління інспекційної діяльності у Вінницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Іконніковим О.П. встановлено факт невиплати заробітної плати вихователю музичному керівнику ЗДО «Берізка» ОСОБА_3 .

Вказане порушення трудового законодавства ставиться за вину начальнику Відділу освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради ОСОБА_1 , яка обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 41 КУПАП.

Додатком до протоколу є Акт перевірки ЦЗ/ВН/26852/094 від 24.10.2023 року. В акті зазначається, що в ході проведення позапланового контролю за додержанням законодавства про працю було встановлено наступне. На підставі наказу директора ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 № 106-к від 31 серпня 2023 року ОСОБА_3 було прийнято на посаду вихователя та музичного керівника за сумісництвом ЗДО «Берізка». 04 вересня 2023 року начальником Відділу освіти ОСОБА_1 було видано наказ № 41 «Про скасування наказу № 106-к від 31 серпня 2023 року про призначення на посаду ОСОБА_3 ». Директором ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 у відділ освіти надано табель використання робочого часу за вересень 2023 р. стосовно 14-ти працівників ЗДО «Берізка», в тому числі ОСОБА_3 , про те, як свідчить розрахунково-платіжна відомість за вересень 2023 р., заробітна плата ОСОБА_3 за вересень 2023 р. не нараховувалася та не виплачена, а також станом на 23.10.2023 р., аванс заробітної за жовтень 2023 р. ОСОБА_3 не нарахований та не виплачений.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Структура складу адміністративного правопорушення містить:

1) об`єкт правопорушення суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення;

2) об`єктивну сторону конкретні дії, що виразилися в порушені встановлених правил;

3) суб`єкт правопорушення конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку;

4) суб`єктивну сторону складу ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу чи необережності.

Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

Частиною першою ст. 41 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Суб`єктом адміністративного проступку, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУПАП є посадові особи підприємств, установ і організацій незалежно від форм власності.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують психічне ставлення особи до вчиненого нею діяння і його негативних наслідків, зокрема вина, мотив, мета правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є вина, що виражається у формах умислу (прямого і непрямого) чи необережності (самовпевненості і недбалості). Правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ст. 11 КУпАП).

Відповідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про оплату праці», джерелом коштів на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, - це кошти, які виділяються з відповідних бюджетів, грантів, а також частина доходу, одержаного внаслідок господарської діяльності та з інших джерел, а згідно ч. 2 ст. 8, ч. 1-2 ст. 13 цього Закону умови розміру оплати праці працівників установ та організацій, що фінансуються з бюджету, визначаються і здійснюються (на підставі актів) Кабінетом Міністрів України в межах бюджетних асигнувань; обсяги витрат на оплату праці працівників цих установ і організації затверджуються одночасно з бюджетом.

Відповідно ст. 24 ЗУ «Про оплату праці» і ч. 1 ст. 115 КЗпП, зарплата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше 2-х разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16-ти календарних днів, та не пізніше 7-ми днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі, коли день виплати зарплати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, зарплата виплачується напередодні. Своєчасність та обсяги виплати зарплати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

З огляду на викладене, правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП, яке полягає у порушенні посадовою особою встановлених термінів виплати зарплати або виплату її не в повному обсязі, характеризується умисною формою вини, тобто посадова особа, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння (дій чи бездіяльності), передбачаючи шкідливі наслідки своїх дій, бажала настання цих наслідків.

За змістом пункту 1.10. Положення про Відділ освіти, затверджене рішенням Копайгородської селищної ради №33 від 24.12.2020, вбачається, що Відділ освіти фінансується за рахунок коштів бюджету селищної ради, які виділені на його утримання.

Одним із завдань Відділу освіти, відповідно до пункту 2.2.5. Положення, є здійснення контролю за організацією матеріально-технічного та фінансового забезпечення дошкільних навчальних закладів.

До компетенції начальника Відділу освіти віднесено призначення на посаду та звільнення з посади керівника та педагогічних працівників підпорядкованих навчальних закладів відповідно до діючого законодавства (4.4.4. Положення).

При цьому, за змістом пункту 5.16. Положення працівники Відділу освіти, які не вжили передбачені цим Положенням заходи до усунення порушень законодавства, що призвели до негативних економічних наслідків, ущемлення прав і законних інтересів працівників, несуть відповідальність в установленому законодавством порядку.

Законодавцем унормовано обов`язок виплачувати заробітну плату визначену трудовим договором.

Трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації (ч. 1 ст. 21 КЗпП України).

За змістом частини 4 статті 24 Кодекс законів про працю України, працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Наведені норми визначають сторони трудового договору, а саме працівника та роботодавця, тобто особу, яка видала наказ про прийняття на роботу.

Отже, обов`язок по виконанню трудового договору щодо оплати праці, покладено саме на директора ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 , яка видала наказ про прийняття на роботу.

Судом встановлено, що Копайгородська селищна рада є засновником ЗДО «Берізка».

01 травня 2023 року Відділом освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради затверджено, а селищним головою Копайгородської селищної ради погоджено, штатний розпис з місячним фондом оплати праці.

Наведене рішення ухвалювалось з урахуванням пропозиції директора ЗДО «Берізка» викладеного в Тарифікаційному списку поданому на затвердження до Копайгородської селищної ради який налічує лише три посади вихователів.

12.07.2023 року до директора ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 звернулася ОСОБА_3 з заявою про прийняття на роботу на посаду вихователя.

Не зважаючи на відсутність вільних вакансій вихователя, на підставі наказу директора ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 № 106-к від 31 серпня 2023 року, ОСОБА_3 було прийнято на посаду вихователя (0,21 % ставки) та музичного керівника за сумісництвом (0,5% ставки) ЗДО «Берізка».

Таким чином, директор ЗДО «Берізка» заздалегідь, розуміючи відсутність бюджетного фінансування прийняла працівника на посаду вихователя поза межами штатного розпису, та на посаду музичного керівника за сумісництвом, поза межами вимог заяви. Змінила умови оплати праці працівників ЗДО «Берізка» у 2023- 2024 навчальному році, без зазначення причини, шляхом зняття з них 0,21 ставки вихователя та передачі цих годин ОСОБА_3 .

У п. 1.10 Профстандарту «Вихователь ЗДО» зазначено документи, що підтверджують професійну та освітню кваліфікацію, а саме дипломи молодшого бакалавра, бакалавра, магістра. При цьому у всіх дипломах має бути зазначено: дошкільне виховання та освітньо-кваліфікаційний рівень (спеціаліст, магістр чи інші). Диплом про вищу або фахову передвищу освіту за іншою спеціальністю галузі знань 01 Освіта / Педагогіка може враховуватись за умови присвоєння професійної кваліфікації вихователя особі, яка призначається на посаду вихователя.

ОСОБА_3 призначено на посаду вихователя ЗДО «Берізка» без відповідної фахової освіти та підтвердженої професійної кваліфікації вихователя в порушення ч. 1 ст. 30 Закону України «Про дошкільну освіту», Профстандарту «Вихователь ЗДО», затвердженого наказом Міністерства економіки України від 19 жовтня 2021 року № 755-21.

Дипломи, видані ОСОБА_3 не дають їй права працювати ні вихователем, ні музичним керівником.

В дипломі бакалавра В22 №065080 від 30 червня 2022 року зазначена отримана професійна кваліфікація вчитель фізичної культури, організатор спортивно - масової та анімаційної роботи.

Отже, при складанні Протоколу про адміністративне правопорушення та Акту перевірки Головним державним інспектором відділу з питань праці Іконніковим О.П. незаконність прийняття на посаду ОСОБА_3 не перевірялася.

Між директоркою ОСОБА_2 та трудовим колективом ЗДО «Берізка» виник трудовий конфлікт. З метою вирішення трудового конфлікту, було утворено тимчасову комісію.

Оскільки прийняття на роботу працівника відбулось за наказом директора ЗДО «Берізка» без урахування погоджених Копайгородською селищною радою видатків на фінансування Відділу освіти, та відсутності вакантної посади вихователя дошкільного закладу, з метою впорядкування бюджетної дисципліни та усунення порушень трудового законодавства, начальником Відділу освіти ОСОБА_1 було видано наказ № 41 «Про спонукання ОСОБА_2 скасувати наказ № 106-к від 31 серпня 2023 року», оскільки відповідно до посадової інструкції начальника Відділом освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради № 6 від 01.03.2021 р. начальник відділу освіти не має права призначати та звільняти з посади працівників закладів дошкільної та шкільної освіти.

Однак, директором ЗДО «Берізка» ОСОБА_2 вимоги наказу № 41 від 04 вересня 2023 року не виконано.

15.11.2023 Відділ освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування індивідуального акту, а саме припису про усунення виявлених порушень законодавств про працю ЦЗ/ВН/26852/094П.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 21.11.2023 № 120/17137/23 зупинено дію припису Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ЦЗ/ВН/26852/094П від 24.10.2023.

Припис ЦЗ/ВН/26852/094П від 24.10.2023 обвинувачем до матеріалів справи не додавався. Про його оскарження до адміністративного суду стало відомо від особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Акт перевірки, припис та протокол про адміністративне правопорушення були складені в один день.

За наведених обставин, висновки викладені в акті перевірки ЦЗ/ВН/26852/094 від 24.10.2023 року, що в подальшому відображені у протоколі про адміністративне правопорушенні є спірними, особою, що притягується до адміністративної відповідальності заперечуються, інших доказів вини особи суду не надано.

Суд вважає, оскільки дію припису зупинено судом до вирішення сторонам спору по суті, то дії інспектора праці по складанню протоколу про адміністративне правопорушення були передчасними. Приймати рішення про винуватість начальника Відділу освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУПАП, підстави вчинення якого, належність допустимість доказів якого, оскаржуються, також є передчасним.

До припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень вимог законодавства, виявлених у ході перевірки.

Такі порушення повинні підтверджуватись документально, бути належним чином зафіксовані у акті перевірки, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вчинені саме тим суб`єктом, який перевірявся.

Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен бути мотивованим, узгоджуватись з нормами законодавства, а термін його виконання має визначатись у кожному конкретному випадку, виходячи з реальних можливостей суб`єкта перевірки, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень; наданий у приписі строк на усунення виявлених порушень повинен бути обґрунтованим та достатнім для реального виконання такого припису.

Є протиправними вимоги пунктів припису, які спрямовані на майбутнє без зазначення конкретних термінів усунення порушення, як того вимагає чинне законодавство від такого розпорядчого документу як припис, який є обов`язковим для виконання у визначені строки.

Верховний Суд у справі №460/17126/21 від 7 листопада 2023 року зробив висновок, що правомірний припис щодо усунення порушень природоохоронного законодавства повинен бути спрямований на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, виявлених у ході перевірки; має містити перелік документально підтверджених порушень, що допущені суб`єктом перевірки; у приписі має бути визначений обґрунтований та достатній для реального виконання такого припису строк усунення порушень; кожна вимога у приписі контролюючого органу повинна бути належним чином сформульованою, загальнозрозумілою та доведеною; припис не може абстрактно вказувати на обов`язок суб`єкта господарювання дотримуватися вимог чинного законодавства; припис не може носити попереджувальний та рекомендаційний характер.

Водночас у постановах Великої Палати Верховного Суд від 20 листопада 2018 року у справі № 9901/633/18, від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 20 березня 2019 року по справі № 810/5854/14, зазначено, що акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.

До складеного протоколу про адміністративне правопорушення не долучено відповідних доказів, що відображають об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення.

У протоколі не зазначено в чому саме полягає протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність начальника Відділу освіти, сім`ї, молоді, культури, спорту та туризму Копайгородської селищної ради ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУПАП.

За наведених обставин, висновки викладені в акті перевірки ЦЗ/ВН/26852/094 від 24.10.2023 року, що в подальшому відображені у протоколі про адміністративне правопорушенні є спірними, особою, що притягується до адміністративної відповідальності заперечуються, інших доказів вини особи суду не надано.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати і інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вищевикладене свідчить про те, що державним інспектором не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, за відсутності у протоколі відомостей щодо конкретних дій чи бездіяльності ОСОБА_1 у відповідності їх з діяннями, які викладені у диспозиції ч. 1 ст. 41 КУпАП, наявності у неї умислу на невиплату зарплати чи затримку її виплати працівникам, з огляду на викладене, неможливо встановити фактичні обставини вчиненого адміністративного правопорушення та наявність у діях останньої складу, а саме об`єктивної сторони інкримінованого правопорушення.

При цьому, ні акт перевірки держпраці, ні припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю, не містять спростувань причин і обставин, на які вказувала ОСОБА_1 у поясненнях інспектору і які спричинили невиплату зарплати у встановлений законом строк ОСОБА_3 , а лише констатували певний факт, який ніким не оспорювався.

Відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Конституційний Суд України (далі - КСУ) зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п. 4 рішення ВП КСУ у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК від 26.02.2019 № 1-р/2019).

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 41 КУПАП відсутні, тому провадження у справі слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247, 283-285 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу за ч. 1 ст. 41 КУпАП стосовно ОСОБА_1 провадженням закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня винесення постанови апеляційної скарги до Барського районного суду Вінницької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови виготовлено та проголошено 25.12.2023.

Суддя: