Справа №521/2553/23
Номер провадження 3-в/521/77/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2023 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Непорада О.М., розглянувши заяву про роз`яснення постанови Малиновського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2023, справа №521/2553/23, яка надійшла з ХРУП ГУНП в Херсонській області, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Малиновського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2023 року провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за протоколом серії ВАВ № 535578 за ч. 1 ст. 156 КУпАП, було закрито на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В заяві про роз`яснення судового рішення заступник начальника ХРУП ГУНП в Херсонській області Єлісєєв А. просить надати роз`яснення в частині вилучених речей під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення (тютюнові вироби та алкогольні напої без марок акцизного податку) які зберігаються в кімнаті речових доказів Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області №1, які згідно ст. 265 КУпАП після розгляду справи, залежно від результатів розгляду, їх у встановленому подяку конфіскують, повертають володільцеві або знищують.

Перевіривши доводи заяви, та з урахуванням приписів КУпАП, доходжу наступного висновку.

Провадження у справах про адміністративне правопорушення ведеться на підставі Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким прямо не визначено порядок роз`яснення судових рішень та виправлення описок.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022р. по справі №2-591/11 зазначила, що суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.

Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе застосувати аналогію закону, а саме ст. 380 КПК України, згідно якої якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Зважаючи на вказані положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення постанови у судовому провадженні, матеріали вказаного провадження, суд вважає за можливе провести розгляд заяви у відсутність осіб, які не прибули в судове засідання, та приходить до наступного висновку.

Аналіз змісту ст. 380 КПК України, яка застосована судом за аналогією закону, свідчить про те, що підставою для роз`яснення постанови у справі про адміністративне правопорушення є незрозумілість такої постанови.

Роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

В той же час, під час роз`яснення судового рішення не може ставитися питання про зміну рішення, про внесення до нього нових даних або про роз`яснення мотивів прийняття рішення.

Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Нормами КУпАП не передбачена можливість доповнення резолютивної частини прийнятого судового рішення.

Як вбачається зі змісту заяви заступника начальника ХРУП ГУНП в Херсонській області Єлісєєв А., йому не зрозуміло яким чином вирішено питання про вилучене майно.

Так, неясним та незрозумілим є те, яким чином вилучені речі під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення (тютюнові вироби без марок акцизного податку) які зберігаються в кімнаті речових доказів Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області №1, які згідно ст. 265 КУпАП після розгляду справи, залежно від результатів розгляду, їх у встановленому подяку конфіскують, повертають володільцеві або знищують.

Вважаю, що вимоги заступника начальника ХРУП ГУНП в Херсонській області Єлісєєв А. виходять за межі положень, що регулюють роз`яснення судових рішень, оскільки будь - яке тлумачення чи коментування прийнятого рішення є недопустимим, з огляду на те, що суть роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен надавати відповіді на нові та не вирішені ним вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 КупАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Таким чином, прийняття рішення судом по справі щодо ОСОБА_1 у формі постанови, якою закрито провадження у справі на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, повністю відповідає вимогам норми КУпАП, що регламентує повноваження суду за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідно відсутні підстави для задоволення заяви заступника начальника ХРУП ГУНП в Херсонській області Єлісєєв А. про внесення змін до резолютивної частини постанови суду щодо вилучених предметів.

Таким чином, доходжу висновку, що твердження про незрозумілість судового рішення є необґрунтованим, оскільки зміст постанови суду, є чітким, доступним, категоричним і таким, що не підлягає різному розумінню, а тому вважаю, що в роз`яснені постанови суду належить відмовити.

Разом з тим, зміст судового рішення, а саме закриття провадження у справі, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, беззаперечно свідчить про відсутність правових підстав для подальшого утримання майна особи у зв`язку з відсутністю такого рішення суду.

Відповідно, будь яка особа або державний орган не має правових підстав для утримання такого майна в межах справи про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП, за відсутності будь-яких інших рішень щодо такого майна в інших справах.

Таким чином, питання про повернення майна регламентується нормами КУпАП та не потребує будь якого додаткового регулювання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 380 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити заступнику начальника ХРУП ГУНП в Херсонській області Єлісєєву А. в задоволенні його заяви про роз`яснення постанови Малиновського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2023, справа №521/2553/23.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Малиновський районний суд м. Одеси особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя: О.М. Непорада