Справа№672/445/23
Провадження №3/672/133/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2023 року м. Городок

Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Пономаренко Л.Е. з участю секретаря судового засідання Ратушняк Л.В., захисника Гризовського І.С., розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліцейської діяльності №1 Хмельницького районного управління поліції ГУНП у Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ставиться в вину те, що він 24.03.2023 о 00 год. 01 хв. навпроти будинку 10, с.Великий Карабчиїв керував транспортним засобом ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Тест на стан алкогольного сп`яніння проводився на місці зупинки водія, за його згоди, за допомогою приладу газоаналізатора «Drager Alkotest 6810», результат тесту 0,42 % та у лікувальному закладі КНП «Городоцька МБЛ» результат тесту 0,4 % о 00 год.54 хв. та 0,5% о 01 год.16 хв., чим порушив вимоги п.2.9 а ПДР України. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст.130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення не визнав, пояснив, що 24.03.2023 він, після 23 год. повертався на автомобілі в с.Великий Карабчиїв, неподалік свого будинку він зупинив транспортний засіб, оскільки відчув несправність машини та зателефонував своєму знайомому ОСОБА_2 , який ремонтує автомобілі. Через невеликий проміжок часу прийшов ОСОБА_2 , оглянув автомобіль і сказав в чому проблема, зауважив, що на автомобілі не бажано їхати, необхідно полагодити несправність. Не маючи наміру продовжувати рух на автомобілі, він дістав з салону автомобіля пляшку пива і вони разом її випили. Потім знайомий пішов, а він вирішив зателефонувати дівчині і йти додому. В цей час до нього під`їхали працівники поліції, запитали причину стоянки. Він їм повідомив, що автомобіль не справний і він випив пива, на що поліцейські сказали, що підштовхнуть автомобіль, бо не треба залишати його на проїжджій частині. Коли він сів за кермо, поліцейські штовхнули автомобіль і він поїхав. Проїхавши кілька десятків метрів, він був зупинений тими ж працівниками поліції, які пояснили, що причиною зупинки є порушення комендантської години та не включення покажчика повороту при з`їзді з узбіччя. Після цього йому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, коли прилад показав результат тесту 0,42 % , запропонували пройти повторний огляд в Городоцькій лікарні, на що він погодився, де результат тесту підтвердився. В подальшому склали протокол про адміністративне правопорушення за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння. Вважає, що протокол складено неправомірно, оскільки працівники поліції його спровокували сісти за кермо.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Гризовський І.С. вину свого підзахисного у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, виклавши свої обґрунтування в клопотанні, вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, так як ОСОБА_1 був спровокований на вчинення адміністративного правопорушення з боку працівників поліції, на той час він не розумів та не міг уявити, що його провокують до керування транспортним засобом, щоб зафіксувати у подальшому правопорушення, довірився їм.

Також звернув увагу суду, що на відеозапису під назвою «складання матеріалів 1» зафіксовано, що ОСОБА_1 не погоджується з результатом та ще раз підтверджує факт провокування його до скоєння правопорушення, звертається до поліцейського «машина реально поламалась я випив пиво ви ж сказали даємо тобі шанс один раз, їдь додому, а зараз, що робите?». На ці слова ОСОБА_1 поліцейський ОСОБА_3 не спростовував таких слів, а лише намагався виправдатись, що особисто він такого не говорив, однак ОСОБА_4 наказав йому, «Андрій, мовчи». Зауважив, що патрульні поліцейські здійснювали провокаційні дії відносно ОСОБА_1 , будучи обізнаними та маючи інформацію від нього про вживання алкогольних напоїв, спонукали його забрати транспортний засіб в інше місце. Такі їх дії були спрямовані не на усунення та припинення в майбутньому адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , як того вимагають вимоги Закону України «Про Національну поліцію», а навпаки на вчинення дій з метою вчинення, останнім, адміністративного правопорушення та складанням щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 - лікар нарколог КНП «Городоцька МБЛ», суду пояснив, що огляд водія на стан алкогольного сп`яніння проводиться двічі за допомогою газоаналізатора «Алкон», здійснюється відповідна реєстрація, кров відбирається лише після ДТП.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснив, що добре знає ОСОБА_1 23.03.2023р у вечірній час йому зателефонував ОСОБА_7 і пояснив, що не доїжджаючи с. Карабчиїв його авто зламалося. Вони домовились, що після в`їзду в село, ОСОБА_1 зателефонує йому. Біля 23.30 вони зустрілись на центральній вулиці села. Олександр припаркував свій автомобіль на правому узбіччі по ходу руху. Свідок оглянув авто та визначив причину поломки і пояснив ОСОБА_1 , що подальший рух не бажаний. Після цього ОСОБА_7 запропонував випити пива, яке було у нього в салоні. Випивши пляшку пива на двох вони попрощалися, ОСОБА_8 сказав, що переговорить з дівчиною і теж піде додому. Автомобіль мав залишитися на цьому ж місці. Це було приблизно о 23.45год. Коли він направився додому повз криницю в вуличку, що розташована перпендикулярно до припар- кованого автомобіля, побачив промені світла автомобіля, що в`їжджав в село. Це його зацікавило, оскільки в селі у такий час ніхто взагалі не їздить він призупинився та став за кущами біля криниці. До автомобіля Галецького під`їхав і зупинився автомобіль поліції білого кольору. Побачивши це, ОСОБА_6 , пояснивши це допитливістю, підійшов до них поближче і став за криницею, це біля 10м. від них та чітко чув розмову. Працівники поліції наполягади прибрати автомобіль з дороги, на заперечення ОСОБА_1 , що автомобіль несправний та він випив пляшку пива, сказали, що додому доїхати можна і штовхнули автомобіль. Після початку руху автомобіля ОСОБА_1 , поліцейські також почали рух на своєму автомобілі і , увімкнули червоний проблисковий маяк, після чого автомобіль ОСОБА_1 знову припаркувався приблизно за 50м. від попереднього місця стоянки. Він зрозумів, що відбувається щось неправильне, побіг додому ОСОБА_7 і повідомив його маму. Зауважив, що ОСОБА_1 не мав наміру їхати і якби поліцейські не заставили, він за кермо би не сів за наявності двох причин, це несправність автомобіля та вживання спиртного. Зрозумів, що вони його просто спровокували.

Допитаний в судовому засіданні працівник поліції ОСОБА_4 , який склав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суду пояснив, що причиною зупинки було порушення комендантської години та коли водії з`їжджав з узбіччя не ввімкнув сигнал покажчика повороту, після спілкування з водієм почув запах спиртного від нього, запропонував пройти огляд на місці зупинки, на що водій погодився, тест показав знаходження водія в стані алкогольного сп`яніння, після медичного огляду на стан сп`яніння в медичному закладі, склав протокол про адміністративне правопорушення за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння . Той факт, що на відеозаписах відсутній момент скоєння адміністративного правопорушення, за який ОСОБА_1 був зупинений, об`яснив, що не знав, що він повинен був бути зафіксований.

Допитаний в судовому засіданні працівник поліції ОСОБА_3 суду пояснив, що з 23.03.2023р. перебував на патрулюванні разом з ОСОБА_9 . Він особисто перебував за кермом службового автомобіля. Наявні у них відео реєстратори були справними та увімкненими з початку несення служби. Коли в`їхали в с. В. Карабчиїв помітили попереду автомобіль ВАЗ під керуванням ОСОБА_1 і оскільки була комендантська година та водій при з`їзді з узбіччя не включив поворот, зупинили його шляхом увімкнення проблискових маяків червоного кольору. У водія було виявлено ознаки сп`яніння. Факт спілкування з ОСОБА_1 до моменту, зафіксованому на відеореєстратор, заперечував.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Згідно ст. 1 КУпАП завданням цього Кодексу є серед інших й запобігання правопорушенням, а не провокація громадян на їх вчинення.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень.

Наявність провокації з боку працівників поліції підтверджується поясненнями ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_6 та переглянутим відеозаписом боді-камер працівника поліції, на якому чутно як ОСОБА_1 обурений діями працівників поліції і звертається до них: «Ви ж мені самі сказали їхати додому», відмовою у наданні на запит адвоката та суду відеозапису з автомобільного реєстратора, встановленого на службовому автомобілі за 23.03.23 за період часу з 23-00 до 23-59,

З відеозапису, а також враховуючи, пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , стає очевидно, що весь алгоритм дій працівника поліції, який фактично спонукав до вчинення адміністративного правопорушення, повністю сплановані та виконані працівником поліції задля складання протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу на недоведеність причин зупинки автомобіля під керуванням ОСОБА_1 . Як зазначено в протоколі, правопорушення сталося 24.03.2023 об 00:01, однак відеозаписи з нагрудних камер та час, озвучений поліцейським в момент складання протоколу свідчить, що автомобіль був зупинений о 23-58, тобто до початку комендантської години. Друга причина зупинки, озвучена працівниками поліції, - неподання сигналу покажчиком повороту при початку руху з узбіччя, також не знайшла свого підтвердження в ході розгляду справи. Відносно ОСОБА_1 не була винесена постанова про адміністративне правопорушення, він не був притягнутий до відповідальності за скоєне, момент вчинення не зафіксований на відео реєстратор.

Відповідно до сформованої позиції Європейського суду з прав людини наявність державного інтересу не можна використовувати в якості обґрунтування щодо використання доказів, отриманих в результаті поліцейської провокації, оскільки застосування таких доказів наражає обвинуваченого на ризик остаточно позбавитись справедливого судового розгляду із самого початку; внутрішньодержавне законодавство не повинно дозволяти використання доказів, отриманих в результаті підбурювання з боку державних агентів. В іншому випадку таке законодавство не відповідає принципу «справедливого судочинства». (Рішення ЄСПЛ у справах «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 9 червня 1998 року, «Худобін проти російської федерації» від 26 жовтня 2006 року, «Ваньян проти російської федерації» від 15 грудня 2005 року, «Раманаускас проти Литви» від 5 лютого 2008 року.)

Європейським судом вироблена концепція провокації, яка порушує пункт 1 статті 6 Конвенції, і є відмінною від застосування законних оперативних методів попереднього розслідування. Ним встановлено, що, тоді як застосування спеціальних методів розслідування, зокрема негласних, не може саме по собі порушувати право на справедливий судовий розгляд, небезпека поліцейської провокації в результаті таких заходів передбачає, що їх застосування повинно бути обмежене зрозумілими рамками (рішення ЄСПЛ від 5 лютого 2008 року у справі «Раманаускас проти Литви»).

Під провокацією (поліцейською) ЄСПЛ розуміє випадки, коли задіяні посадові особи, які є або співробітниками органів безпеки, або особами, що діють за їх дорученням, не обмежують свої дії лише розслідуванням кримінальної справи по суті неявним способом, а впливають на суб`єкт з метою спровокувати його на скоєння злочину, який в іншому випадку не було би скоєно, задля того щоб зробити можливим виявлення злочину, тобто отримати докази та порушити кримінальну справу (рішення ЄСПЛ у справі «Раманаускас проти Литви» від 5 лютого 2008 року).

Матеріалами справи підтверджено, що керування ОСОБА_1 транспортним засобом фактично було спровоковано самими працівниками поліції, які у подальшому склали протокол про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Таким чином, мала місце провокація вчинення правопорушення працівниками поліції у розумінні ЄСПЛ, тобто схиляння суб`єкта до певних протиправних дій з метою подальшого їх виявлення та порушення питання адміністративного переслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Враховуючи викладене та аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Городоцький районний суд Хмельницької області.

Суддя Л.Е.Пономаренко