04.08.2023
Справа №: 646/4071/23
Провадження № 3/646/1953/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.08.2023 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі судді Глоби М.М.,

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ДОП відділу поліції № 1 Харківського РУП №1 ГУНП у Харківській області про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, освіта вища, працюючого машиністом електропоїзда, одруженого, маючого малолітнього сина ОСОБА_2 2020 року народження, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

27.07.2023 року, близько 16 год. 50 хв., ОСОБА_1 знаходився в алкогольному сп`янінні за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна, 244А біля кіоску «Кісет» та неконтролюючи свої дії зламав вітрину в кіоску «Кісет», чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєнні адміністративного правопорушення визнав повністю, щиро розкаявся, пояснив що 27.07.2023 року він перебував біля кіоску «Кісет» за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна, 244А, в сильному стані алкогольного сп`яніння. Зайшовши в кіоск, він перечепився за пляшки, які стояли на підлозі та впав у вітрину, зазначив, що завдану матеріальну шкоду відшкодував.

Крім повного визнання вини ОСОБА_1 , його провина підтверджується наступними доказами.

Даними протокола про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 878818 від 27.07.2023 року, згідно якого ОСОБА_1 , 27.07.2023 року, близько 16 год. 50 хв., знаходився в алкогольному сп`янінні за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна, 244А біля кіоску «Кісет» та неконтролюючи свої дії зламав вітрину в кіоску «Кісет», чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП, також письмовими поясненнями ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_3 .

Суд звертає увагу, що вказаний протокол про адміністративне правопорушення складений уповноваженою особою, з дотриманням вимог ст. 256 КУпАП. Як вбачається зі змісту протоколу, ОСОБА_1 , були роз`яснені його права, передбачені ч. 1 ст. 268 КУпАП та роз`яснені положення ст. 63 Конституції України.

Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 оскаржував заходи забезпечення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСзПЛ «Авшар проти Туреччини»), суд враховує наявність узгоджених між собою, належних та допустимих доказів, які вказують на наявність порушення в діях ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає, що об`єктивна сторона складу дрібного хуліганства складається з самостійних альтернативних діянь: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма ст. 173 КУпАП визначає, що кожна кваліфікуюча ознака повинна бути поєднана з порушенням громадського порядку і спокою громадян, та бути вчинена з хуліганських мотивів. У кожному конкретному випадку це потребує з`ясування і конкретизації.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій.

Об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Значною мірою визначальною є ознака суб`єктивної сторони правопорушення, а саме - мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

У статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Таким чином, наявність переконливих, чітких, узгоджених між собою належних та допустимих доказів, не залишають сумнівів щодо доведеності вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене правопорушення, визнається - щире розкаяння винного.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 35 КУпАП, визнається вчинення правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16.10.2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Таким чином, при вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан, наявність постійного джерела доходу, наявність обставини, що пом`якшує та обставин, що обтяжують відповідальність за скоєне, суд вважає необхідним накласти адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 173 КУпАП, у виді штрафу.

Крім того, згідно ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та сплачуються особою, на яку накладено таке стягнення, а тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути 536 грн. 80 коп. судового збору на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 33, 173, 276, 279, 283-285 КУпАП, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення, на підставі ст. 173 КУпАП, у виді штрафу в розмірі шести неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 102 (сто дві) грн. 00 коп. в дохід держави (ГУК Харків обл/МТГ Харків/21081100, банк отримувача Казначейство України (ел. адм.подат), код банку отримувача (ЄДРПОУ): 37874947, рахунок отримувача: UA0020649, код класифікації доходів бюджету: 21081100), призначення платежу: сплата штрафу за протоколом серії ВАВ № 878818.

Стягнути з ОСОБА_1 536 (п`ятсот тридцять шість ) грн. 80 коп. судового збору на користь Держави (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, через Червонозаводський районний суд м. Харкова.

Суддя