Справа № 331/4609/23
Провадження № 3/331/1697/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділу поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області за протоколами серії ВАВ №256286 від 13.07.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Коларівка Приморського району Запорізької області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 187 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно матеріалів протоколу серії ВАВ №256286 від 13.07.2023 року - 29.12.2022 року Синельниківським міськрайонним судом Дніпропетровської області у відношенні ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд з обмеженням перебувати за місцем свого мешкання у період з 22-00 до 06-00 годин, однак 01.07.2023 року о 22-17 годин при перевірці за місцем мешкання АДРЕСА_1 ОСОБА_1 був відсутній, чим порушив правила адміністративного нагляду.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав. Пояснив, що вживав пігулки, бо себе погано почував, заснув, та, мабуть, у зв`язку із чим не чув як до нього прийшли працівники поліції. Розкаявся, просив суворо не карати.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особо) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяло майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.187 КУпАП, порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) не реєстрація в органі Національної поліції - тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона (характеризують зовнішню сторону правопорушення); суб`єкт та суб`єктивна сторона (характеризують внутрішню сторону правопорушення).

Дослідивши матеріали справи, а саме:

-протокол про адміністративне правопорушення ВАВ №256286 від 13.07.2023, в якому викладено суть правопорушення;

-письмові пояснення ОСОБА_1 згідно вказаного протоколу;

-рапорт старшого інспектора-чергового Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області Д. Арутюнова, відповідно до якого 01.07.2023 року о 22-05 годин під час пішого патрулювання нарядом «ІНФОРМАЦІЯ_2» при отриманні службового завдання перевірити під облікову особу категорії «Адміністративний нагляд» ОСОБА_1 , було перевірено адресу мешкання останнього, а саме АДРЕСА_1 , де двері квартири ніхто не відчинив, на телефонний дзвінок на мобільний телефон НОМЕР_1 слухавку ОСОБА_1 не підняв. Зачекавши 10 хвилин було зроблено реєстрацію на лінію «102»;

-роздруківку скрін-шот, де зафіксований зроблений дзвінок на мобільний номер НОМЕР_1 ;

-ухвалу Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29.12.2022 року (справа №191/3616/22, провадження №1-в/191/776/22), якою встановлено адміністративний нагляд відносно ОСОБА_1 на строк 1 рік 7 місяців з обмеженням перебування за місцем мешкання з 22-00 до 06-00 годин;

-довідку про ознайомлення особи, яка перебуває під адміністративним наглядом в відділі поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, з положеннями ст. 395 КК України, ст. 187 КУпАП, згідної якої ОСОБА_1 ознайомлений під власний підпис із нормами ст. 395 КК України: «Порушення правил адміністративного нагляду» та ст. 187 КУпАП «Порушення правил адміністративного нагляду» та про відповідальність яка є за порушення вказаних правил від 23.02.2023 року,

Суд приходить до висновку, що досліджені докази не підтверджують наявність усіх елементів складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала їх настання.

Тобто, для констатації наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, повинна бути підтверджено його свідоме порушення правил адміністративного нагляду, а саме залишення місця проживання у встановлений час доби (з 22:00 год. до 06:00 год.).

Натомість, матеріли справи лише підтверджують той факт, що ОСОБА_1 не відкривав двері свого помешкання, жодних доказів. які б спростовували версію особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у матеріалах справи немає

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина 2 ст.251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок відповідно до закону здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Відповідно до цієї ж статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок сприяти максимальному забезпеченню процесуальних прав учасників судового провадження.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 р. та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 р., ратифікованою Україною передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст. 62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а почате підлягає закриттю в тому разі якщо, відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

При вищевикладеному, керуючись ст. 187, ст. ст. 247, 268, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст.187 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду, через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.М. Кольц