ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №644/1533/23 Головуючий 1 інстанції: Клименко А.М.
Провадження №33/818/601/23 Доповідач: Люшня А.І.
Категорія: ч.1 ст.130 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі головуючого судді Люшні А.І. за участю секретаря Шевченко В.Р., захисника Щит І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання захисника Щит І.А. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03 травня 2023 року,-

УСТАНОВИВ:

Цією постановою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн., з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

На зазначену постанову районного суду захисник Щит І.А. 23 травня 2023 року подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що сторона захисту дізналася про наявність постанови суду з Єдиного державного реєстру судових рішень, а копії отримали лише 22 травня 2023 року.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення захисника на підтримку клопотання, вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративні правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Отже, закон пов`язує строк внесення апеляції на постанову судді у справі про адміністративне правопорушення не з датою отримання постанови суду, а лише з датою ухвалення судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 20 квітня 2023 року особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та захисник Щит І.А. не були присутні.

Однак про дату та час судового засідання особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та захисник Щит І.А. були повідомлені належним чином, що підтверджується клопотанням захисника Щит І.А. від 03 травня 2023 року, в якому останній зазначає про обізнаність у даті, часу та місці судового розгляду (а.с.30).

Звернувшись 23 травня 2023 року з апеляційною скаргою, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03 травня 2023 року, захисник Щит І.А. пропустив десятиденний строк на апеляційне оскарження.

Посилання захисника на отримання постанови суду лише 22 травня 2023 року, як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження, є безпідставне оскільки останній був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду.

До того ж, сторона захисту не була позбавлена можливості звернутися з апеляційною скаргою, будь яким процесуальним способом, у передбачений законом строк та в подальшому доповнити її.

До того ж, учасник справи як зацікавлена особа, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, спрямовані як на отримання повної інформації щодо стадії розгляду справи, так і щодо подання апеляційної скарги, та використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних прав та обов`язків.

Встановлення строків звернення до суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для сторін та інших осіб того, що зі спливом встановленого законом або судом проміжку часу прийняте судове рішення отримують додаткову легітимність (стабільність) та не передбачатимуть можливості перегляду (скасування), а правові наслідки їх прийняття (вчинення) не будуть відмінені. Тобто встановлені строки звернення до суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу судового рішення.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності та об`єктивності, поведінки сторін, значимості справи та її впливу на суспільні відносини і національну безпеку, наявності фундаментальної судової помилки, а також непереборності обставин, що спричинили пропуск строку.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

За вищенаведених обставин підстави для поновлення захиснику Щит І.А. пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції - відсутні, оскільки відсутні поважні причини його пропуску.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити захиснику Щит І.А. в поновленні процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03 травня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.130 КУпАП, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Апеляційну скаргу разом з доданими матеріалами повернути через суд першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду А.І. Люшня