ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2023 Справа №607/11578/23

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Позняк В.М.,

за участю секретаря судового засідання Кужель К.С., захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності Пньова П.О.,

розглянувши матеріали справи, яка надійшла від Державної служби якості освіти про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернополя, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , працюючого на посаді ректора Тернопільського національного педагогічного університету ім. В.Гнатюка,

за частиною першою статті 188-54 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 15.06.2023 року о 14 годині 50 хвилин за адресою: вул. М. Кривоноса. 2. м. Тернопіль Тернопільської області, вчинив дії, що перешкоджали уповноваженим посадовим особам Державної служби якості освіти України у проведенні заходу державного нагляду (контролю) позапланової перевірки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка, а саме не надав на письмову вимогу голови комісії ОСОБА_2 від 14.06.2023 документи, їх копії, завірені в установленому порядку з питань, що виникли під час перевірки, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 18854 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності в судове засідання не з`явився, не повідомив про причини неявки. Захисник повідомив, що ОСОБА_1 не буде брати участь в судовому засіданні, оскільки зайнятий в інших пов`язаних з роботою справах та уповноважив його захищати його інтереси.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності просить закрити провадження у справі. Зазначає, що перевірка, яку проводили працівники Державної служби якості освіти є незаконною, оскільки підстави для проведення перевірки відсутні. Крім того, перевіряючим відмовлено у наданні документів, які містять персональні дані, оскільки розповсюдження персональних даних заборонено.

Розглянувши справу, доходжу такого висновку.

Частиною першою статті 188-54 передбачено адміністративну відповідальність за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади із забезпечення якості освіти та його територіальних органів до проведення інституційного аудиту або здійснення заходів державного нагляду (контролю), вчинення інших дій, що перешкоджають таким посадовим особам у проведенні інституційного аудиту або здійсненні заходів державного нагляду (контролю), ненадання їм інформації або надання неправдивої інформації на посадових осіб у вигляді штрафу в розмірі від тридцяти до сімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Диспозиція статті є банкетною, та відсилає до нормативних актів, які регулюють порядок проведення заходів державного нагляду (контролю).

Статтею 67 Закону України «Про освіту» передбачено, що органами із забезпечення якості освіти є: центральний орган виконавчої влади із забезпечення якості освіти; постійно діючий колегіальний орган у сфері забезпечення якості вищої освіти - Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти.

Центральний орган виконавчої влади із забезпечення якості освіти та його територіальні органи у межах повноважень, передбачених законом, серед іншого, здійснюють державний нагляд (контроль) за закладами освіти щодо дотримання ними законодавства; складають у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення.

Статтею 69 Закону України «Про освіту» встановлено, що державний нагляд (контроль) у сфері освіти здійснюється з метою реалізації єдиної державної політики в цій сфері та спрямований на забезпечення інтересів суспільства щодо належної якості освіти та освітньої діяльності. Державний нагляд (контроль) у сфері освіти здійснюється центральним органом виконавчої влади із забезпечення якості освіти та його територіальними органами. Центральний орган виконавчої влади із забезпечення якості освіти та його територіальні органи проводять інституційний аудит, позапланові перевірки відповідно до цього Закону та згідно з порядками, затвердженими центральним органом виконавчої влади у сфері освіти і науки.

Таким порядком в контексті даної справи виступає Порядок проведення позапланових перевірок.

Таким чином, Служба, як орган державного нагляду (контролю) виконує вимоги статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», тобто є прямо уповноваженим законом на здійснення державного нагляду (контролю) органом із визначеними у вищезазначених нормативних актах повноваженнями.

Підставою для проведення позапланової перевірки закладу освіти є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило чи може спричинити шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, до якого додаються документи чи їх копії, що підтверджують такі порушення (за наявності); необхідність перевірки виконання розпорядження про усунення порушень вимог законодавства, виданого за результатами проведення центральним органом виконавчої влади із забезпечення якості освіти або його територіальним органом попереднього заходу державного нагляду (контролю); звернення освітнього омбудсмена.

Крім того, згідно пункту постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», органам державного нагляду (контролю), (у тому числі Службі), дозволено проводити позапланові заходи державного нагляду (контролю), а саме, за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон № 877-V.

Визначення державного нагляду (контролю) міститься у статті 1 Закону № 877-V та означає діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Приписами частини третьої статті 7 Закону № 877-V обумовлено, що у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

В силу положень статті 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо, зокрема, державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону.

Статтею 11 Закону № 877-V передбачено обов`язки суб`єкта господарювання. Так, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Як видно із матеріалі справи про адміністративне правопорушення, головою Державної служби якості освіти 07.06.2023 видано наказ №01-11/33 «Про позапланову перевірку Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка», яким наказано здійснити у період з 12 по 15 червня 2023 року позапланову перевірки Тернопільського національного педагогічного університету імені ОСОБА_3 стосовно можливих порушень при здійсненні прийому/зарахування іноземців та осіб без громадянства на навчання для здобуття вищої освіти на відповідному рівні вищої освіти та організації освітнього процесу.

Наказ видано на підставі листа Міністерства освіти і науки України від 11.05.2023 № 1/6733-23 «Про погодження позапланової перевірки» та листів Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України від 15.03.2023 № 5/1/14927-ДСК та від 07.04.2023 № 5/1/1 - 6278-ДСК.

Вказаний наказ є чинним та не оскаржувався особою, яка притягується до адміністративної відповідальності.

З Акта щодо дотримання вимог законодавства у сфері вищої освіти № 01-11/33-03-06/1 від 15.06.2023, вбачається, що комісією було ознайомлено ОСОБА_1 з підставою проведення перевірки, яка зазначена в наказі Служби № 01-11/33 від 07.06.2023 та направленні № 03-13/12 від 07.06.2023.

З пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності видно, що перевіряючі були допущені до проведення перевірки.

Отже, суд відхиляє покликання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про незаконність перевірки. Так, ознайомившись із такими підставами ОСОБА_1 допустив комісію до перевірки. Якщо, на думку ОСОБА_1 , було порушено підстави проведення перевірки, то останній, повинен був захистити свої права та права закладу шляхом недопущення комісії Служби до проведення перевірки. В іншому випадку допуск комісії Служби до проведення перевірки є визнанням її законною.

Відповідно до листа голови комісії Державної служби якості освіти України з проведення позапланової перевірки ректору Тернопільського педагогічного університету імені ОСОБА_3 , який він отримав 15:15 14.06.2023 року, в процесі перевірки запропоновано до 16:00 14.06.2023 надати документи, чи їх завірені копії, потреба у вивченні яких стала підставою для проведення перевірки згідно переліку.

Разом з тим, судом встановлено, що ОСОБА_1 не дотримався вимог статті 11 Закону № 877-V, та не надав на письмову вимогу голови комісії, яка здійснювала позапланову, перевірку документи, їх копії, які необхідні для проведення перевірки.

Як видно із акту про вчинення дій, що перешкоджають посадовим особам у проведенні позапланової перевірки суб`єкта освітньої діяльності від 15.06.2023 року № 01-11/33/01 та письмових пояснень членів комісії ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , комісії відмовлено в наданні певного переліку документів, які, на думку керівника закладу, містять персональні дані. Вказане підтвердила в судовому засіданні допитана як свідок голова комісії ОСОБА_2 та не заперечив у своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 .

Отже, факт ненадання ОСОБА_1 документів, у необхідності вивченні яких проводилася перевірка, є доведеним.

Суд відхиляє покликання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на те, що відмова в наданні документів є законною, оскільки голова комісії витребував інформацію, яка містить персональні дані.

Так, члени комісії вимагали документи, їх копій, завірених в установленому порядку, що підтверджують правильність зарахування для здобуття вищої освіти на відповідному рівні здобувачів вищої освіти із числа іноземних громадян відповідно до пункту 9 Порядку організації набору та навчання (стажування) іноземців та осіб без громадянства.

При цьому, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності мав можливість надати запитувані документи в частині її знеособлення та ретушування відповідної інформації.

Так, згідно абзацу шостого статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» вбачається, що знеособлення персональних даних - вилучення відомостей, які дають змогу прямо чи опосередковано ідентифікувати особу.

Крім того, відповідно частини першої статті 16 Закону України «Про захист персональних даних», порядок доступу третіх осіб до персональних даних, які перебувають у володінні розпорядника публічної інформації, визначається Законом України «Про доступ до публічної інформації», згідно з частиною восьмою статті 6 якого, обмеженню доступу підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений. (подібного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду наведеного в постанові від 25 лютого 2021 року по справі № 160/9274/18).

Також, згідно частини чотирнадцятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», під час та після здійснення державного нагляду (контролю) посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані зберігати комерційну таємницю та конфіденційну інформацію суб`єкта господарювання.

Інформація, доступ до якої обмежено законом, одержана посадовою особою органу державного нагляду (контролю) під час здійснення державного нагляду (контролю), може використовуватися виключно в порядку, встановленому законом.

Враховуючи вищезазначене, служба в межах здійснення заходів державного нагляду (контролю), уповноважена на обробку персональних даних та повинна забезпечити виконання всіх встановлених чинним законодавством гарантій в частині захисту такої інформації.

Тому, доходжу висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 188-54 КУпАП, а саме ненадання інформації посадовим особам центрального органу виконавчої влади із забезпечення якості освіти під час здійсненні заходів державного нагляду (контролю), є доведеною, а тому його слід притягнути до адміністративної відповідальності.

Враховуючи особу ОСОБА_1 , його майновий стан, обставини вчинення адміністративного правопорушення, відсутність обставин що обтяжують та пом`якшують відповідальність, доходжу висновку, що на нього слід накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

Згідно статті 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму.

На підставі наведеного, керуючись статтями 7, 9, 164, 247, 251, 254, 256, 268, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-54 Кодексу України про адміністративне правопорушення і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят).

Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу, а саме 1700, 00 гривень; витрати на облік зазначених правопорушень.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення в розмірі 536 гривень 80 коп.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців після її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності виконання зупиняється до розгляду скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Повний текст постанови виготовлено 24 липня 2023 року.

СуддяВ. М. Позняк