Справа № 503/825/23
Провадження №3/503/644/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2023 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбачених ст. 173 КУпАП,

встановив:

30.04.2023 року близько 20.00 години неповнолітній ОСОБА_1 , знаходячись на спортивному майданчику розташованому по вул. Прикордонній в м. Кодима, тобто в громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою на адресу присутніх, а також наносив тілесні ушкодження, своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, неповнолітній ОСОБА_1 та його законний представник не з`явилися, про поважність причин неявки суду не повідомили, про місце і час розгляду справи ОСОБА_1 своєчасно сповіщений належним чином, у відповідності до вимог ст. 2772 КУпАП, про що свідчить довідка від 18.07.2023 року про надіслання судової повістки у вигляді SMS-повідомлення. Клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 та його законного представника на адресу суду не надходило. Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема, рішення «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. З аналізу постанови Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі №0870/8014/12 вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. За перелічених вище обставин суд вважає, що неявка ОСОБА_1 та його законного представника на судовий розгляд не має поважних причин та свідчить про ухилення останнього від участі в судовому засіданні з метою створення штучних перешкод у розгляді справи, як обраний спосіб захисту. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції. У зв`язку з вище викладеним суд вважає за можливе розглянути справу під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та його законного представника.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд вважає, що вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні вказаного правопорушення повністю доказана, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а саме протоколом про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 931978 від 06.07.2023 року (а.с.2); письмовими поясненнями неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 від 20.05.2023 року (а.с.11), наданими ним в присутності законного представника матері ОСОБА_3 , згідно яких ОСОБА_1 ударив його лівою рукою в праву щоку, при цьому хлопці, серед яких був і ОСОБА_1 , сильно висловлювались нецензурною лайкою; письмовими поясненнями неповнолітнього потерпілого ОСОБА_4 від 03.05.2023 року (а.с.9), наданими ним в присутності законного представника матері ОСОБА_5 , згідно яких ОСОБА_1 підійшов до ОСОБА_6 і наніс йому удар, від якого останній впав і йому було погано, а ОСОБА_1 в подальшому наносив йому удари в область потилиці , а також відзначив, що всі хлопці, серед яких був і ОСОБА_1 , висловлювались нецензурною лайкою; а також письмовими поясненнями неповнолітнього свідка ОСОБА_6 від 20.05.2023 року (а.с.6), наданими ним в присутності законного представника матері ОСОБА_7 , згідно яких до нього підійшов ОСОБА_1 і наніс йому удар в щоку, від якого Він впав та йому стало погано, після чого ОСОБА_1 ударив головою Білоконя Нікіту в тулуб, окрім того відзначив, що всі хлопці, серед яких був і ОСОБА_1 , висловлювались нецензурною лайкою.

В свою чергу заперечення у вигляді зазначення «Я стояв просто» висловлене неповнолітнім ОСОБА_1 під час досудового оформлення матеріалів справи у графі пояснення по суті порушення в протоколі про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 931978 від 06.07.2023 року (а.с.2) суд оцінює критично, як обраний спосіб відстоювання своєї позиції та побудови захисту з метою ухилення від адміністративної відповідальності, оскільки дані заперечення суперечать вище наведеним доказам та спростовуються останніми.

Згідно до ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 24-1 КУпАП, за вчинення адміністративного правопорушення до неповнолітніх віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, може бути застосовано такий захід впливу як попередження.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеня його вини, майнового стану, визнаючи обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення вчинення правопорушення неповнолітнім, обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення суд не знаходить і вважає необхідним застосувати до неповнолітньої особи, за вчинене ним адміністративне правопорушення, захід впливу у вигляді суворої догани.

Керуючись ст. 13, 23, 24-1, 33-35, 173, 213, 221, 246, 268, 280, 283-284 КУпАП,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і застосувати нього захід впливу у вигляді суворої догани.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Вороненко