Справа№ 953/3533/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Лисиченко С.М, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с.Сварицевичі Дубровицького району Рівненської області, РНОКПП: НОМЕР_1 , директор/голова ліквідаційної комісії ПТ «Ломбард «Вентал», ТОВ «Компанія «Менеджмент Консалтинг» і Компанія», мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП , -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 492 від 03.05.2023, головним державним інспектором відділу перевірок у сфері матеріального виробництва управління податкового аудиту ГУ ДПС у Харківській області Боровок Є.А., головним державним інспектором відділу перевірок у сфері матеріального виробництва управління податкового аудиту ГУ ДПС у Харківській області Булгаковою Т.І., головним державним інспектором відділу перевірок у сфері матеріального виробництва управління податкового аудиту ГУ ДПС у Харківській області Юношевим С.А., за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПТ «Ломбард «Вентал», ТОВ «Компанія «Менеджмент Консалтинг» і Компанія», , податкова адреса: 61002, м.Харків, вул.Сумська, 78, складено акт від 03.05.2023 №11959/20-40-07-03-06/23452992, встанволено, що посадова особа ОСОБА_1 вчинила правопорушення - ведення податкового обліку з порушенням встановленого законом порядку, що привело до заниження, в періоді, що підлягав перевірці, податку на прибуток всього у сумі 1 509 866 гривень, у тому числі за 2017 рік в сумі 270000 гривень, за 2018 рік в сумі 324000 гривень, за 2019 рік в сумі 324000 гривень, за 2020 рік в сумі 324000 гривень та за 2021 рік в сумі 267866 гривень, чим порушено п.п.44.1, 44.2, 44.3 ст.44, п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134 Податково Кодексу України від 02.12.2010, п.2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п.2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку.

Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання адміністративного протоколу, кваліфіковано за ч.1 ст.163-1 КУпАП, а саме порушення порядку ведення податкового обліку.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова від 10.05.2023 визначено головуючого суддю: Лисиченко С.М.

ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 22.05.2023, не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином. Подала до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду справи. Також надала суду копію заперечень до акту перевірки №11959/20-40-07-03-06/23452992 від 03.05.2023, які прийняті ГУ ДПС у Харківській області 19.05.2023.

ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 17.07..2023 повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином. Причини неявки суду не відомі.

Згідно з положеннями ст.268 КУпАП інкриміноване ОСОБА_1 адміністративне правопорушення за ст.163-1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким присутність особи у судовому засіданні є обов`язковою.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішенням, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З урахуванням наведеного, з метою дотримання вимогст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також з урахуванням положень ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Дослідивши надані разом з протоколом про адміністративне правопорушення матеріали, суд установив наступне.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП підтверджується матеріалами справи: даними протоколу про адміністративне правопорушення №492 від 03.05.2023; даними акту перевірки №11959/20-40-07-03-06/23452992 від 03.05.2023.

Даних щодо результатів розгляду заперечень ОСОБА_1 до акту перевірки №11959/20-40-07-03-06/23452992 від 03.05.2023, податкового повідомлення-рішення суду не надано.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких суперечностей, суд вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, доведеною повністю.

Відповідно до ст.33 КУпАП суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Даних, що характеризують особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ані ОСОБА_1 , ані особою, яка складала адміністративний матеріал, суду не надано.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, обставини справи, та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно з положеннями ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 536,80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 245, 283,284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 (сто сімдесят) грн. 00 коп. на користь держави за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя С.М. Лисиченко