Справа №295/7791/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч.4 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

встановив:

10.04.2023 о 12 год. 40 хв. на річці Тетерів в м. Житомир поблизу провулка Гуйвинський, 6, ОСОБА_1 ловив рибу заборчиками забороненим знаряддям лову, виготовленим із сіткоснастевого матеріалу. Улов риби складає окунів 6 (шість) штук, плітка 5 (п`ять) штук. Сума завданих збитків державі становить 26 792 грн.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив. ОСОБА_1 достеменно знав про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд його судом, про що засвідчив власним підписом у протоколі (а.с.1). Крім того, судом відправлено смс-повістку на мобільний номер останнього, яку згідно довідки про доставку ОСОБА_1 отримав у додатку "Viber" 20.06.2023. Однак, незважаючи на викладене, у судове засідання не з`явився, будь-яких заяв та клопотань не подавав, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності не звертався.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП участь особи за даною категорією справ не є обов`язковою, у зв`язку з цим суд розглядає справу у відсутність ОСОБА_1 , враховуючи також те, що останній належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, заяв про відкладення не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 85 ч.4 КУпАП доведена доказами, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення №4271 від 10.04.2023; описом знарядь лову, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучено 4 (чотири) заборчика; квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення; описом вилученої риби, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучено рибу окунь в кількості 6 (шість) штук та рибу плітку в кількості 5 (п`ять) штут ; актом зважування водних біоресурсів; розрахунком збитків, відповідно до яких сума збитків, заподіяних рибним запасам України становить 26 792, 00 грн; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких війн вину у вчиненому визнав; фотознімками.

За таких обставин, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч.4 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Враховуючи, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 247 ч. 1 п. 7, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч.4 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч.4 КУпАП ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Вилучене знаряддя лову, а саме заборчики (l - 1 м, h 0,6 м, d - 20 мм) в кількості 4 одиниці, опломбовані пломбою за №007008 знищити.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя С.М. Костенко