Справа № 496/4575/23
Провадження № 3/496/3474/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року м. Біляївка

Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О.,

за участю: прокурора Фуклєва І.І.

захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності - Реу Д.Г.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

розглянувши матеріали, які надійшли Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , голови Великодальницької сільської ради Одеського району Одеської області

за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

22 червня 2023 року старшим уповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Іщук Б.М. було складено протоколи про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією № 1442/2023, 1443/2023, 1444/2023, 1445/2023, 1446/2023, 1447/2023 відносно ОСОБА_1 , в яких йому ставиться в провину те, що він будучи головою Великодальницької сільської ради Одеського району Одеської області, посадовою особою місцевого самоврядування четвертої категорії, являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Національне агенство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наступних наказів:

- № 67 від 22.07.2022 року «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів у липні 2022 року», відповідно до якого встановлено надбавку за виконання особливо важливої роботи у розмірі 50 % та премію у розмірі 8000 гривень у липні 2022 року головному спеціалісту з діловодства відділу документального забезпечення, організаційної та кадрової роботи ОСОБА_2 , з якою у нього особисті та інші позаслужбові стосунки;

- № 72 від 16.08.2022 року «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів до дня Незалежності України у серпні 2022 року», відповідно до якого встановлено премію у розмірі 6000 гривень головному спеціалісту з діловодства відділу документального забезпечення, організаційної та кадрової роботи ОСОБА_2 , з якою у нього особисті та інші позаслужбові стосунки;

- № 74 від 18.08.2022 року «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів у серпні 2022 року», відповідно до якого встановлено надбавку за виконання особливо важливої роботи у розмірі 50 % та премію у розмірі 10000 гривень у серпні 2022 року головному спеціалісту з діловодства відділу документального забезпечення, організаційної та кадрової роботи ОСОБА_2 майбутній дружині, з якою у нього особисті та інші позаслужбові стосунки.

Прокурор у судовому засіданні вважав, що протоколи складені з дотриманням вимог КУпАП, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому просив визнати його винним у вчиненні адміністративних правопорушень та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав та просив закрити провадження у справі з підстав викладених в клопотанні, в якому вказав, що:

- станом на дату видачі премії між ним та ОСОБА_2 не було сімейних відносин та вона не була і не є його близькою особою в розумінні ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», зворотного твердження матеріали справи про адміністративне правопорушення не містить, зокрема фактів, що підтверджують спільне проживання, ведення спільного побуту та наявність взаємних прав та обов`язків між ним та ОСОБА_2 до дати реєстрації шлюбу, що виключає його приватний інтерес при прийнятті вказаних рішень;

- його посада є виборною посадою та с. Великий Дальник є сільським населеним пунктом, тому відповідно до п.п. 2,3 ч.1 ст. 27 Закону України «Про запобігання корупції» обмеження щодо заборони мати у підпорядкуванні близьких осіб не застосовується до близьких осіб, які прямо підпорядковані один одному у зв`язку із набуття одним з статусу виборної особи та осіб, які працюють у сільській місцевості.

Крім того захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - адвокат Реу Д.Г. пояснила суду, що вона вважає, що справа відносно ОСОБА_1 повинна бути закрита, оскільки не доведено близьких відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у період прийняття вказаних рішень, не доведено, що вони вели спільне господарство і мали спільні права та обов`язки. Так близькими особами визнаються особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, саме цих обставин, що вимагає закон в матеріалах справи про адміністративне правопорушення не доведено. Також вказує на те, що преміювання здійснювалось на підставі рішення сесії, тому справа підлягає закриттю.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що згідно постанови голови Великодальницької сільської територіальної виборчої комісії Одеського району Одеської області № 47 від 06.11.2020 року ОСОБА_1 визнано обраним Великодальницьким сільським головою Біляївського району Одеської області та рішенням Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області від 14.11.2020 року на першій сесії восьмого скликання винесено рішення «Про початок повноважень Великодальницького сільського голови» та визнано повноваження ОСОБА_1 , як Великодальницького сільського голови. 14.11.2020 ОСОБА_1 прийняв присягу посадової особи місцевого самоврядування (а.с.25, 26, 27 том № 1).

Розпорядженням Великодальницького сільського голови ОСОБА_1 № 23 від 10.03.2021 року ОСОБА_2 призначено на посаду головного спеціаліста із діловодства відділу документаційного забезпечення організаційної та кадрової роботи з 11.03.2021 року, як таку, що пройшла за конкурсом з оплатою посадового окладу згідно штатного розпису (а.с. 42, том № 1)

Відповідно до рішення ухваленого на десятій сесії восьмого скликання Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області розмір посадових окладів посадових осіб та службовців органів місцевого самоврядування Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів місцевого самоврядування на рівні передбаченому додатками 50,55 постанови Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 року № 268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів». Надано право сільському голові у межах затвердженого радою фонду оплати праці працівникам сільської ради та її виконавчих органів установлювати, зокрема керівникам підрозділів, спеціалістам і службовцям посадові оклади відповідно до затверджених постановою КМУ від 09.03.2006 року № 268 схем посадових окладів та надбавку за високі досягнення у праці за виконання особливо важливої роботи керівникам структурних підрозділів, їх заступникам, спеціалістам у розмірі до 50 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг посадової особи місцевого самоврядування та надбавки за вислугу років (а.с. 33-34, том № 1).

Відповідно до додатку до рішення Великодальницької сільської ради від 20.08.2021 року № 325-V-III, а саме положення про порядок визначення розмірів, нарахування та виплати премій працівникам Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів преміювання працівників сільської ради та її виконавчих органів здійснюється відповідно до особистого внеску в загальні результати роботи за підсумками роботи за місяць (п. 1.3 Положення). За виконання особливо важливої роботи з урахуванням особистого внеску, з нагоди ювілейних дат, державних і професійних свят (День Конституції України, день Незалежності України, День місцевого самоврядування, Новий Рік та ін.) за розпорядженням сільського голови працівникам може бути виплачена одноразова премія в межах затвердженого фонду оплати праці (п. 1.4 Положення). Премія не нараховується працівникам за час відпусток, тимчасової непрацездатності, відрядження на навчання з метою підвищення кваліфікації, в тому числі за кордон, а також працівникам, яким винесена догана, премія не виплачується протягом дії дисциплінарного стягнення (п.п. 1.5, 1.6 Положення).

При дослідженні положення про відділ документаційного забезпечення, організаційної та кадрової роботи Великодальницької сільської ради, затвердженого рішенням Великодальницької сільської ради від 12.03.2021 року № V-III начальник відділу документаційного забезпечення, організаційної та кадрової роботи в установленому порядку вносить подання про присвоєння рангів посадових осіб місцевого самоврядування, заохочення працівників відділу та накладення дисциплінарних стягнень (а.с.43, том.№ 1).

Як вбачається з витягу із розпорядження Великодальницького сільського голови від 22.07.2022 року № 67 «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів у липні 2022 року», наявному в матеріалах справи ОСОБА_2 головного спеціаліста з діловодства відділу документального забезпечення, зазначено в витягу під № 9, як посадову особу премійовану, в розмірі 8000 гривень (а.с. 13, 14, том № 3).

Відповідно до витягу з розпорядження «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів до Дня Незалежності України у серпні 2022 року» № 72 від 16.08.2022 року ОСОБА_2 вказано в витягу під № 9 було премійовано в розмірі 6000 гривень (а.с. 13, 14, том № 1).

Як вбачається з витягу із розпорядження «Про встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів у серпні 2022 року» № 74 від 18.08.2022 року ОСОБА_2 вказано в витягу № 9 було премійовано в розмірі 10000 гривень (а.с. 12,13, том № 2).

При цьому, як вбачається з відповіді на запит начальника департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції в Одеській області Фролова Дениса Великодальницькою сільською радою Одеського району Одеської області були надані, зокрема серед інших документів прошиті, пронумеровані та скріплені витяги із розпоряджень сільського голови про встановлення надбавок за виконання особливо важливої роботи працівникам Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів та з нагод ювілейних дат в період з 22.03.2021 року по 18.08.2022 року, проте до матеріалів справ долучено лише три розпорядження, що не дає суду зробити однозначний висновок про наявність чи відсутність приватного інтересу ОСОБА_1 при призначенні премій за весь період роботи ОСОБА_2 на вказаній вище посаді (а.с.15-24, том № 1).

З наведених вище наказів можна зробити висновок, що ОСОБА_1 здійснювалось преміювання одразу декількох працівників, щонайменше дев`яти, оскільки ОСОБА_2 завжди позначена під № 9 Великодальницької сільської ради, а не виключно ОСОБА_2 . При цьому вбачається, що преміювання ОСОБА_2 здійснювалось не кожного місяця в період її роботи на посаді, інакше б вказані накази були долучені до матеріалів справи. Вказаний висновок підтверджується наданими в судовому засіданні ОСОБА_1 документом про погодження преміювання працівників Великодальницької сільської ради та її виконавчих органів секретарем Великодальницької сільської ради Ліханським Ю.В. від 19.08.2021 року з якого вбачається, що на затвердження розміру премій в списку зазначено 22 особи, зокрема і ОСОБА_2 , при цьому найбільший розмір премії зазначений в розмірі 13000 гривень, найменший - 1900 гривень, при цьому ОСОБА_2 зазначеній в списку під № 9 пропонується виплатити премію в розмірі 9500 гривень (а.с.105, том № 1) та аналогічним документом від 20.07.2021 року з якого вбачається, що пропонується преміювання 22 осіб, зокрема ОСОБА_2 , при цьому найбільший розмір премії передбачається в розмірі 13000 гривень, найменший розмір в розмірі 270 гривень при цьому ОСОБА_2 зазначеній в списку під № 9 пропонується виплатити премію в розмірі 9500 гривень (а.с.106, том № 1)

Зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення, адже зі змісту наказів, наявних в матеріалах справи, вбачається, що ОСОБА_1 було прийнято рішення щодо виплати премій більшій кількості працівників в рівній мірі та відповідно до положень КМУ від 09.06.2006 року № 268 з врахуванням відсотків встановленим відповідно до положення про преміювання від посадового окладу працівника.

Слід звернути увагу, що відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться в вину те, що він здійснював преміювання ОСОБА_2 з якою в неї інші позаслужбові стосунки, проте відповідно до методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» наданих Національним агентством з питань запобігання корупції перелік прикладів позаслужбових стосунків з фізичними та юридичними особами, що можуть зумовлювати приватний конфлікт інтересів складають наступні відносини: сімейні стосунки, особисті стосунки, дружні стосунки,стосунки, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Проте, всупереч вказаним нормам до протоколів про адміністративне правопорушення не додано будь-яких доказів на підтвердження того, що розмір винагороди ОСОБА_2 є необґрунтовано завищеним та таким, що не відповідає критеріям винагороди та положенню про виплату премії працівникам або відсутні підстави для виплати такої премії.

Тобто в ОСОБА_1 відсутня суперечність між його особистими інтересами та його службовими повноваженнями, наявність яких могла б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих йому службових повноважень.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» цього Закону передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

За ч. 1 ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність наступає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 2 Примітки до статті 172-7 КУпАП, у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. За змістом ст.172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Обов`язковою умовою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 статті 172-7 КУпАП, є наявність реального конфлікту інтересів як суперечності між приватним інтересом особи та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність прийняття цією особою рішень, вчинення чи не вчинення дій на відповідній посаді. Згідно п. 3 роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, для встановлення реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, по-третє, така суперечність не може впливати, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення чи вчинення дій. Отже, конфлікт інтересів відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» має місце у випадках, коли приватний інтерес особи впливає або суперечить об`єктивності чи неупередженості при прийнятті нею рішень.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е, виконаного на замовлення адвоката Ульянова Р. А., щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можемо констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом (наприклад, зборами суддів відповідного суду). Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Відповідно до доданих до протоколів про адміністративні правопорушення матеріалів, голова Великодальницької сільської ради ОСОБА_1 жодного разу не підписував розпорядження про преміювання у відношенні тільки однієї ОСОБА_2 у кожному з розпоряджень фігурують інші працівники Великодальницької сільської ради, у період підписання подань жодних дисциплінарних проваджень щодо ОСОБА_2 з приводу невиконання або неналежного виконання нею покладених обов`язків не заводилося. Отже, у ОСОБА_1 був відсутній реальний конфлікт інтересів під час підписання наказів про преміювання працівників Великодальницької сільської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відтак, з огляду на сукупність зазначених вище обставин, суд приходить до висновку, що по справі не доведено, що ОСОБА_1 , видаючи розпорядження про преміювання, діяв в умовах реального конфлікту інтересів.

Що стосується неповідомлення у встановленому законом випадку та порядку по наявність в нього реального конфлікту інтересів (частини 1 статті 172-7 КУпАП).

Згідно зі частиною першою статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», яка носить назву «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», особи, зазначені пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до положень ст. 29 ЗУ «Про запобігання корупції», зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом:

1) усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів;

2) застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень;

3) обмеження доступу особи до певної інформації;

4) перегляду обсягу службових повноважень особи;

5) переведення особи на іншу посаду;

6) звільнення особи.

По справі встановлено, що ОСОБА_1 вжив заходів для врегулювання потенційного конфлікту інтересів: зокрема як вбачається звертався до Національного агентства запитань запобігання корупції про необхідність роз`яснення щодо можливого наявного в майбутньому конфлікту інтересів між ним та ОСОБА_2 у випадку їх можливого подружжя та можливих заходів врегулювання такого конфлікту (а.с. 113-115).

Відповідно до отриманої відповіді від 15.08.2022 року, за ситуацією в якій в очолюваному ним органі місцевого самоврядування на посаді перебуває (перебуватиме) особа з якого в нього наявні позаслужбові стосунки свідчитиме про наявність в нього потенційного конфлікту інтересів (а.с. 76-77, том № 1).

Як вбачається з матеріалів справи, розпорядженням Великодальницького сільського голови від 18.08.2023 року головного спеціаліста із діловодства відділу документаційного забезпечення, організаційної та кадрової роботи ОСОБА_2 було звільнено з посади за угодою сторін з 19.08.2022 року (а.с. 56, том № 1).

Та вже після її звільнення 20.08.2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб Малиновським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), номер актового запис 1830 (а.с.59-60, том № 1).

Тобто, хоча ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1 ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів статтею 172-7-КУпАП. не передбачено адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

Європейський суд з прав людини, зокрема у рішенні від 6 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України», зазначив, що з огляду на його усталену прецедентну практику, в силу суворості санкцій, справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Статтею 6 вказаної Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 10.02.1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Отже, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, суддя розглядає справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, керуючись принципами, що застосовуються під час розгляду кримінальних проваджень.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський Суд з прав людини неодноразово констатував, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин» і такі факти мають бути досить переконливими, щоб суд на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення правопорушення та враховуючи, що практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» і таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (п. 53 рішення Суду від 20.09.2012 у справі «Федорченко та Лозенко проти України»).

В справі що розглядається уповноваженою особою, яка склала відповідні протоколи, не надано доказів, що ймовірний приватний інтерес ОСОБА_1 суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, зокрема не встановлено, що розпорядження про преміювання, в якому серед інших працівників, міститься ОСОБА_2 , були необ`єктивними або упередженими, що таким наказом завдано шкоди інтересам державі та що при цьому в діях ОСОБА_1 наявний корисливий мотив та в чому він полягає.

Згідно ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Кодекс України про адміністративні правопорушення чітко визначає форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення та порядок його оформлення.

За змістом ст.ст. 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протокол про адміністративне правопорушення, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст.62 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП не підтверджена належними та допустимими доказами, а його вина не може встановлюватися тільки на підставі протоколу про адміністративне правопорушення та ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю, за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 33-34, 36, 172-7, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про запобігання корупції», суд-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАПзакрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскарженою до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.О. Пендюра