П О С Т А Н О В А

Іменем України

25.07.2023 року м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Ванівський Ю.М., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, працюючої адміністратором магазину «Близенько», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 КУпАП,

встановив:

31.05.2023 року близько о 22:40 год. по АДРЕСА_2 громадянка ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаялась, образливо чіплялась, шарпала за одяг громадянок ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим вчинила дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у інкримінованому їй адміністративному правопорушенні не визнала, надала суду пояснення, клопотала про допит свідка, долучила до матеріалів справи витребувані у УПП у Львівській області відеофайли з камер патрульних поліцейських, а також медичні довідки про її тілесні ушкодження, просила провадження у справі закрити.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 вказала, що 31 травня 2023 року після 22:30 год. її донька - ОСОБА_1 після роботи приїхала додому та заїхала на подвір`я будинку за адресою АДРЕСА_2 , а вона закрила за нею ворота. ОСОБА_1 пішла до своєї квартири. Відстань від автомобільної парковки до входу у будинок є незначною і вузькою. На її шляху стояла ОСОБА_5 і ОСОБА_6 з двома дітьми. Проходячи попри них ОСОБА_1 спитала, чи посаджена ОСОБА_5 папороть не буде заважати проходу коли виросте. ОСОБА_6 почала кричати, що це не справа ОСОБА_1 і неочікувано почала бити ОСОБА_1 , а потім і її, які є донькою і матірю одна одній. ОСОБА_1 і вона підняли руки таким чином, щоб ОСОБА_6 не могла до них дотягнутися. Однак, отримали від ОСОБА_6 тілесні ушкодження. Зрозумівши що ОСОБА_6 накоїла, для уникнення відповідальності, викликала патрульну поліцію. Після приїзду якої, ОСОБА_6 повідомили поліцію, що вона та ОСОБА_1 побили неповнолітніх дітей. Потім приїхала швидка допомога.

Потерпілі неодноразово викликались у судові засідання, однак не з`явились, пояснення не надали.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника та свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, у відповідності до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено уст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а самегромадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №949331, 31.05.2023 року близько о 22:40 год. по АДРЕСА_2 громадянка ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаялась, образливо чіплялась, шарпала за одяг громадянок ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим вчинила дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Крім цього, до протоколу про адміністративне правопорушення працівниками патрульної поліції додано заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в яких просять прийняти міри до громадянок ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , пояснення ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , копії паспортів та інші матеріали.

Відповідно до довідки № 11 з Міського травматологічного пункту № 1 від 01.06.2023 року, у ОСОБА_1 констатовано параорбітальна гіматома справа, гіматома скулевої ділянки справа, садини правого і лівого передпліччя.

Крім цього, 06.07.2023 року судом витребовувалась інформація з Головного управління Національної поліції у Львівській області про номери телефонів, з яких здійснювались виклики «102» та прізвище, ім`я та по батькові осіб, які такі виклики здійснювали.

Згідно наданої 17.07.2023 року відповіді Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області, у період з 22:38 до 22:42 31.05.2023 на спецлінію відділу служби «102» надійшло 2 повідомлення, які стосуються вищевказаної події, а саме: з абонентського номеру телефону НОМЕР_1 о 22:38 від ОСОБА_3 та з абонентського номеру телефону НОМЕР_2 о 22:41 від ОСОБА_7 .

Захисником особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокатом Бельдій Н.В. долучено до матеріалів справи витребуваний в Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції у Львівській області флеш носій на якому знаходяться відеофайли з камер відео реєстраторів патрульних поліцейських.

З оглянутих у судовому засіданні відеофайлах з камер відеореєстраторів патрульних поліцейських, вбачається, що поліцейські прибули за адресою м. Львів, вул. Кульпарківська, 62 о 23.30 год., тобто після події, котра мала місце 31.05.2023 року близько 22:40 год.

На відео 471371 (кліп -0) зафіксовано приїзд патрульних поліцейських та роботу парамедиків. На 10 хв 59 сек ОСОБА_3 шарпає за одяз ОСОБА_1 , на 12 хв 38 сек патрульний поліцейський питає: «ви виривали?»(маючи на увазі рослини), на що ОСОБА_1 відповідає : «ні». При цьому, протягом усього часу відеозйомки, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 поводяться чемно, не підвищуючи голос, не вживають нецензурну лексику, навіть дещо пасивно. На відміну від ОСОБА_3 та ОСОБА_6 та її сестри, котрі кричать, галасують, неодноразово ображають ОСОБА_1 . Так, на 13хв. 37 сек. відео по 14 хв. 55 сек., донька ОСОБА_3 підходить до ОСОБА_1 та починає її ображати нецензурною лайкою. ОСОБА_1 залишає образи без відповіді.

На кліпі - 1 з 0 хв. 14 сек. по 0 хв.30 сек. лунають образи з боку учасниці конфлікту в бік ОСОБА_1 . На вказану образу, ОСОБА_1 запропонувала їй переглянути відео конфлікту, яке на її думку зафіксовано ОСОБА_6 на її телефон. Після цього, патрульний поліцейський неодноразово просив ОСОБА_6 надати указане відео для перегляду. Не заперечуючи факт наявності такого відео, поліцейським таке представлено не було.

Кліп - 4 починається з моменту як патрульний поліцейський запитує чи ОСОБА_4 добре себе почуває, при чому на відео видно, що у ОСОБА_4 наявна кров на обличчі між губою та носом, гематоми очей (2 хв. 11 сек.).

Враховуючи все вищезазначене, суть викладеного працівником патрульної поліції в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі лише констатується факт висловлювання нецензурною лайкою, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

Надані на розгляд адміністративні матеріали, у тому числі і письмові пояснення потерпілих, не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, які б дали підстави дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях особи складу інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно ст.247 п.7 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.247,283,284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП України, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Франківський районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Ванівський Ю.М.