Справа № 366/1752/23
Провадження №3/366/1229/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2023 року суддя Іванківського районного суду Київської області Гончарук О.П., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , захисника адвоката Шурубора В.І.,

розглянувши в смт.Іванків Київської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , українця, громадянина України, фізична особа-підприємець, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В:

13 червня 2023 року до Іванківського районного суду Київської області надійшли матеріали зазначеної справи про адміністративне правопорушення.

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення №975/10-36-07-08 від 01 червня 2023 року вбачається, що 01 червня 2023 року о 14 год. 00 хв. в кафе-барі за адресою: АДРЕСА_2 перевіркою виявлено порушення порядку проведення розрахунків ФОП ОСОБА_1 , а саме: проведення розрахункової операції без застосування РРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту, чим порушено п.п. 1, 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями.

Таким чином, ОСОБА_1 , вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , вину у вчиненні правопорушення визнав, однак вважає, що за таке порушення несправедливо накладати адміністративне стягнення, оскільки чек не пробив за неуважності, так як, обслуговував декілька осіб. Дане правопорушення скоїв вперше, щиро розкаюється, наступного разу, при розрахунку, буде більш уважніший.

Також, адвокат Шурубор В.І. зазначив, що діями ОСОБА_1 не було завдано збитків державі та будь-яким особам, просив звільнити останнього від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, відповідно до ст.22 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи з наявними в ній доказами, суд приходить до висновку, що докази є належними, допустимими і достатніми в їх своїй сукупності, та доводять, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 КУпАП, а саме порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі.

Зокрема в діях ОСОБА_1 наявне порушення п.п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», згідно з якими суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Його вина у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 825/10-36-07-08від 16.05.2023 року;

- актом (довідкою) фактичної перевірки від 16.05.2023 року;

- письмовими та усними поясненнями ОСОБА_1 , якими він підтвердив, що даний факт мав місце.

Із матеріалів справи не встановлено обставин, які б виключали адміністративну відповідальність ОСОБА_1 .

Обставиною, яка пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 , суд визнає щире розкаяння винного, обставин, які обтяжують відповідальність не встановлено.

Так, у листі Міністерства юстиції України від 02.08.2013 року № 6802-0-4-13/11, зазначено, що стосовно малозначності вчиненого адміністративного правопорушення відповідно до статті 22 КУпАП, ця обставина може бути підставою для звільнення порушника від адміністративної відповідальності. При цьому в КУпАП відсутні визначення поняття "малозначність правопорушення" та його ознаки. У кожному конкретному випадку орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, самостійно вирішує питання про визнання діяння малозначним.

Вирішення питання про застосування положень ст. 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд вирішує з урахуванням Узагальнення практики Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України та узагальнення судової практики Верховного Суду України щодо розгляду судами справ про адміністративні правопорушення де зазначено, що визначення малозначного правопорушення законодавчо не закріплено. Проте, у кожному конкретному випадку суддею має вирішуватися питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Сфера застосування статті 22 КУпАП (звільнення особи від адміністративної відповідальності за малозначності вчиненого правопорушення) поширюється саме на орган, уповноважений вирішувати справу (у даному випадку суд), саме такі висновки наведені у Постанові Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 266/3228/16-а.

Слід зазначити, що правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП не входить до переліку відмітки ст. 22 КУпАП як правопорушення, за які малозначність не може бути застосована.

З аналізу долучених до протоколу про адміністративне правопорушення доказів у їх сукупності, суддя приходить до висновку, що в цьому випадку наслідки вчинення адміністративного правопорушення є малозначними, оскільки діями ОСОБА_1 не спричинено значної шкоди суспільним інтересам, вона визнала вину у вчиненні правопорушення, а його дії, які підпадають під ознаки адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП за обставин, які відображені у матеріалах справи, не є такими, які вимагають для виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України та поваги до суспільства, накладати відносно нього адміністративне стягнення.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Керуючись статтями 22, 155-1, 283-285 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення,передбаченого ч. 1 ст. 155-1КУпАП за малозначністю, обмежившись відносно нього усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області.

Суддя Гончарук О.П.