ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1640/23 Справа № 201/4570/23 Суддя у 1-й інстанції - Гончаренко В. М. Суддя у 2-й інстанції - Руденко В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справах Дніпровського апеляційного суду Руденко В.В., розглянувши клопотання представника потерпілого ОСОБА_1 - адвоката Лисенка Станіслава Юрійовича про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22 червня 2023 року відносно ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі-КУпАП), -

В С Т А Н О В И В :

Постановою судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22 червня 2023 року провадження відносно ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП, закрито за відсутністю складу правопорушення.

14 липня 2023 року представником потерпілого ОСОБА_1 - адвокатом Лисенком С.Ю.подана апеляційна скарга, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної постанови судді місцевого суду. В обґрунтування свого клопотання заявник вказує на те, що справу було розглянуто судом без участі його та потерпілого, а з текстом оскаржуваної постанови суду він ознайомився лише 10 липня 2023 року після ознайомлення з матеріалами справи. Отже заявник вважає, що ним з поважних причин пропущено строк на апеляційне оскарження рішення місцевого суду та просить його поновити.

Перевіривши матеріали справи та наведені в клопотанні представника потерпілого доводи щодо поважності причин пропуску ним строку на оскарження рішення судді місцевого суду, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Правило дотримання десятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб справи про адміністративні правопорушення розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Згідно ч.1 ст.2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Безсторонність суду передбачає як його суб`єктивну свободу від упередженості чи зацікавленості в результаті розгляду справи, так об`єктивну, яка виключає будь-який обґрунтований сумнів стосовно безсторонності суду.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п.33 рішення у справі "Гурепка проти України").

Свою правову позицію щодо тлумачення поняття поважності причин, які можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження неодноразово висловив у своїй рішенням Верховний Суд. Зокрема у Постанові Першої судової палати ККС ВС від 30 жовтня 2018 року (справа №299/2987/15-к провадження № 51-4594 км18) зазначено наступне.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява № 32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

При цьому Суд визначив, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, але сторона, яка добровільно відмовилася від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Як убачається з матеріалів справи сам потерпілий ОСОБА_1 та його представник адвокат Лисенко С.Ю. хоча і не були особисто присутніми у судовому засіданні під час розгляду цієї справи, але були обізнані про перебіг її судового розгляду Жовтневим районним судом міста Дніпропетровська, про що свідчать наявні у справі подані до суду їх заяви та письмові пояснення (а.с.29, 40).

Крім того, всупереч твердженням апелянта про його та потерпілого неналежне повідомлення про дату та час судового розгляду, у матеріалах справи містяться сформовані та надіслані секретарем судового засідання судові повістки про виклик на 09.30 год. 22 червня 2023 року в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення у додаток Viber на зазначені учасниками процесу контактні номери мобільних телефонів: потерпілому ОСОБА_1 НОМЕР_1 (а.с.52) та його представнику ОСОБА_3 НОМЕР_2 , (а.с.53). Оскільки потерпіла сторона на визначену дату судового засідання не з`явилася та не повідомила суд про причини своєї неявки, місцевий суд, дотримуючись приписів ст.269 КУпАП, навівши належні мотиви, прийняв рішення про можливість розгляду справи за відсутністю потерпілого ОСОБА_1 .

Після ухвалення 22 червня 2023 року рішення у справі, його копія 22.06.2023 була направлена поштою на адресу проживання ОСОБА_1 , що підтверджується наявним у справі супровідним листом (а.с.57).

Строк апеляційного оскарження судового рішення у даній справі спливав 02 липня 2023 року.

Натомість, як свідчить наявна у справі заява адвоката Лисенка С.Ю., до суду про ознайомлення з матеріалам справи він звернувся лише 10 липня 2023 року (а.с.58).

Таким чином вказані обставини свідчать про те, що як сам потерпілий ОСОБА_1 , так і його представника Лисенко С.Ю. безумовно були обізнані про перебіг судового розгляду справи про адміністративне правопорушення та мали можливість своєчасно з`явитися у судове засідання, дізнатися про ухвалене по справі рішення, отримати його копію та , у разі незгоди, своєчасно подати апеляційну скаргу, але не скористалися своїм правом на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у визначений законом строк.

З огляду на викладене не можна погодитися з наведеними у клопотанні адвоката Лисенка С.Ю..доводами щодо поважності причин пропуску ним строків на апеляційне оскарження постанови судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22 червня 2023 року та апеляційний суд вважає їх безпідставними, оскільки заявник мав реальну можливість своєчасно дізнатися про результати прийнятого судом рішення, та, маючи реальну можливість скористатися своїм правом на апеляційне оскарження судового рішення у визначений законом десятиденний строк після проголошення постанови місцевого суду, не скористався наданим їм законом процесуальним правом з причин, які не можна вважати поважними.

Інших причин, які унеможливили своєчасно подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у клопотанні не наведено.

Підсумовуючи вищенаведене суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що клопотання адвоката Лисенка С.Ю. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22 червня 2023 року відносно ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП, є безпідставним та задоволенню не підлягає, а тому подана апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, разом з доданими до неї документами.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП ,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити представнику потерпілого ОСОБА_1 - адвокату Лисенку Станіславу Юрійовичу у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22 червня 2023 року відносно ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП.

Апеляційну скаргу повернути особі, що її подала, разом з доданими до неї документами.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

СУДДЯ ДНІПРОВСЬКОГО

АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ В.В. РУДЕНКО