ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 601/2886/23Головуючий у 1-й інстанції Шульгач Н.М.
Провадження № 33/817/695/23 Доповідач - Галіян Л.Є.
Категорія - ст.173 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2023 р. Суддя Тернопільського апеляційного суду Галіян Л.Є.

з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Тернополя справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою потерпілої ОСОБА_2 на постанову Кременецького районного суду Тернопільської області від 16 жовтня 2023 року,-

В С Т А Н О В И Л А :

Цією постановою провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрито у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно даної постанови, 25.09.2023 року о 19 год. 20 хв. ОСОБА_1 у АДРЕСА_1 на подвір`ї будинку виражався нецензурною лайкою та образливими словами в адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 28.09.2023 року о 17 год.30 хв. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , перебуваючи на подвір`ї данного будинку виражався нецензурною лайкою та образливими словами в адресу сусідки ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В апеляційній скарзі потерпіла просить поновити строк апеляційного оскарження, а оскаржувану постанову суду скасувати та постановити нову, якою притягнути ОСОБА_1 до відповідальності.

Вказані вимоги мотивує тим, що судом першої інстанції порушено права апелянта, оскільки її не повідомили про час судового засідання і справу розглянуто без його участі, а рішення винесено без з`ясування усіх обставин справи.

Зазначає, що конфлікт відбувся на прибудинковій території, що не є приватною власністю ОСОБА_1 , а громадським місцем.

Крім того у своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 підтвердив, що виражався в адресу потерпілої нецензурною лайкою та образливими словами, що також підтверджується долученим до матеріалів справи відеозаписом.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши ОСОБА_1 , який вважає постанову суду першої інстанції законною та обґрунтованою, яку просить залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, дослідивши доводи апеляційної скарги, прихожу до наступних висновків.

Як вбачається з постанови судді, справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності розглянута без участі потерпілої ОСОБА_2 .. Копію постанови потерпіла одержала тільки 16.11.2023 року.

З урахуванням наведеного, строк на апеляційне оскарження апелянту слід поновити, так як він пропущений з поважних причин.

Частиною 6 ст.294 КУпАП передбачено, що неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

В даному випадку, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, апелянт ОСОБА_2 в судове засідання апеляційного суду не з`явилася та не повідомила про причини своєї неявки, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, що відповідно до вимог ст.294 КУпАП не є перешкодою для розгялду справи без участі останньої.

Згідно із статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Крім того, за змістом ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом першої інстанції вимоги ст. 280 КУпАП належним чином дотримані.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганстіво, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Із письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що між ним і ОСОБА_2 вже раніше існували певні неприязні стосунки, через які фактично мав місце конфлікт 25.09.2023 року та 28.09.2023 року.

Обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив, а умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.

Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В даному випадку, судом встановлено, що між сторонами вже існували раніше певні неприязні стосунки, через які фактично мав місце конфлікт 25.09.2023 року та 28.09.2023 року, а тому в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

У розумінні положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення. При цьому ст.7 КУпАП визначає, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, аналіз матеріалів справи свідчить про відсутність у них будь-яких доказів, які б давали підстави для висновку про порушення ОСОБА_1 громадського порядку.

Доводи апеляційної скарги потерпілої про наявність в діях ОСОБА_1 складу адмінправопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшли свого підтвердження та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Будь-яких порушень судом першої інстанції під час розгляду справи, які б стали підставою для скасування по суті правильного судового рішення, під час перевірки його в апеляційному порядку не встановлено.

Враховуючи конкретні обставини справи, постанова суду першої інстанції щодо ОСОБА_1 ухвалена з дотриманням вимог ст. 7 КУпАП і підстав для задоволення апеляційної скарги потерпілої, апеляційний суд не вбачає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання потерпілої ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити потерпілій ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Кременецького районного суду Тернопільської області від 16 жовтня 2023 року щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя