П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 361/4943/23 Головуючий у суді І інстанції Н.С. Сіренко

Провадження № 33/824/5758/2023

18 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Стрижеуса А.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 подану адвокатом Тараненком Ярославом Юрійовичем на постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2023 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2023 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 130 КУпАП.

Піддано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративному стягненню у виді штрафу в дохід Держави в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

01 грудня 2023 року адвокат Тараненко Я.Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу на постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 24липня2023 року, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної постанови суду.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено, що ОСОБА_1 жодним чином не був повідомлений про дату судового засідання. Вказує, що в матеріалах справи наявний конверт з поштовим штрих-кодом, який повернувся на адресу суду за закінченням терміну зберігання, а тому на думку захисника, оскаржувана постанова суду не була отримана ОСОБА_1 ..

У зв`язку з вищевикладеним адвокат Тараненко Я.Ю., який діє в ОСОБА_1 просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 24липня 2023 рокута поновити такий строк.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційну скаргу подано із пропуском строку, встановленого ч. 2 ст. 294 КУпАП, а клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, за наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. При цьому під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine) від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Строк на оскарження постанови суду першої інстанції може бути поновлений лише у разі, якщо коли він пропущений з поважних причин.

Таким чином, Європейський Суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні вважає, що поновлення судом пропущеного строку без наведення обґрунтованих причин порушує принцип правової визначеності, зокрема порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З матеріалів справи встановлено, що 13 червня 2023 року був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 232426, згідно якого 13.06.2023 об 11.15 годині в с. Пухівка, вул. Деснянська, 1 водій ОСОБА_1 керував автомобілем RENAULT CLIO номерний знак НОМЕР_1 , належному ОСОБА_2 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з ротової порожнини, від проходження тесту на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора Drager 6820 на місці зупинки та в медичному закладі відмовився в присутності свідків, чим порушив п. 2.5 Правил дорожнього руху України, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Згідно змісту вищевказаного протоколу, працівники поліції повідомили ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи в Броварському міськрайонному суді Київської області (а.с. 1).

В судове засідання суду першої інстанції під час винесення оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 не з`явився.

Як слідує з матеріалів справи ОСОБА_1 було відомо про наявність щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 232426від 13 червня 2023 року та про направлення його до суду першої інстанції для розгляду, про що не заперечується в апеляційній скарзі.

Крім того, місце розгляду справи щодо ОСОБА_1 зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема вказано, що розгляд справи відбудеться у Броварському міськрайонному суді Київської області, а тому були наявні об`єктивні можливості для оскарження постанови судді в межах строку на апеляційне оскарження.

При цьому Броварський міськрайонний суд Київської області здійснив виклик ОСОБА_1 шляхом направлення СМС-повістки на номер телефону останнього, зазначений у письмових поясненнях ОСОБА_1 , наданих під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

У ч. 1 ст. 268 КУпАП зазначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи видно, що ОСОБА_1 належним чином повідомлявся судом першої інстанції за допомогою надсилання на його номер телефону, який останній надав співробітникам поліції під час складання протоколу SMS повідомлення про дату та час розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку SMS (а. с. 13), при цьому жодних клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило.

Стаття 268 КУпАП пов`язує можливість розгляду справи за відсутності правопорушника за наявності належного його сповіщення про час і місце розгляду справи, а не вручення судової повістки.

ОСОБА_1 був належним чином сповіщений про час і місце судового розгляду за допомогою SMS повідомлення, тому посилання в апеляційній скарзі на Порядок надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді SMS повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року, яка регулює порядок надсилання учасникам судового провадження текстів судових повісток у вигляді SMS повідомлень, є необґрунтованими.

З наведеного вище слідує, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений та обізнаний про наявність відносно нього справи про адміністративне правопорушення в суді першої інстанції, а також про дату її призначення до розгляду. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 чи його захисника не надходило, у зв`язку з чим суд розглянув справу за відсутності останнього, що відповідає і узгоджується з вимогами ч. 2 ст. 268 КУпАП.

Окрім цього, після ухвалення судом першої інстанції постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності 28 липня 2023 року, суд першої інстанції направив на адресу ОСОБА_1 копію даної постанови, яка останнім отримана не була, та поштовий конверт з постановою повернувся до суду у зв`язку із закінченням терміну зберігання (а.с. 21).

Отже, будучи достеменно обізнаним про дату і місце розгляду адміністративної справи за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно нього ОСОБА_3 проявив інтерес до її результату через досить значний тривалий час, а саме через чотири місяці, звернувшись до суду з апеляційною скаргою

Вирішуючи дане клопотання, зважаю на те, що лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, є підставою для поновлення пропущеного строку.

Проте, даних, що ОСОБА_3 в період часу з моменту винесення оскаржуваної постанови до моменту подання його представником апеляційної скарги, мав якісь непереборні перешкоди для своєчасного звернення до суду з апеляцією, які позбавляли його можливості своєчасно звернутися до суду, не наведено і в апеляційній інстанції таких даних, відомостей чи доказів не надано.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що ОСОБА_3 тривалий час інтересу до результатів розгляду справи не проявляв, маючи об`єктивну можливість дізнатися про результати розгляду справи та в межах строку апеляційного оскарження подати апеляційну скаргу.

Даний висновок повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі Пономарев проти України Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі Устименко проти України від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13 липня 2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.

Враховуючи наведене вище, вважаю, причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді першої інстанції, зазначені захисникомТараненком Я.Ю. в обґрунтування клопотання, не є поважними, а відтак, не можуть бути підставою для поновлення такого строку.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подану адвокатом Тараненком Ярославом Юрійовичем на постанову Броварського міськрайонного суду Київської областівід 24липня2023 року - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Стрижеус