Справа № 308/4312/21
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.07.2023 м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., за участю представника Закарпатської митниці Селеша О. Я., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про порушення митних правил № 33/4806/524/21 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_1 - адвоката Шерегі В. М. на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.06.2021.
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , визнаний винним у порушенні митних правил за ч. 1 ст. 483 МК України, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил, що складає 8927 (вісім тисяч дев`ятсот двадцять сім) грн. 57 коп.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн судового збору.
Формою проходження митного контролю водієм транспортного засобу та пасажирами був обраний порядок проходження митного контролю по каналу «червоний коридор», де громадянам було запропоновано заповнити митні декларації, в яких вони вказали свої паспортні дані та заявили про наявність у них товарів.
В результаті митного огляду встановлено, що ОСОБА_1 переміщується товар, заявлений в митній декларації та вказаний у рахунку № XSCEA3369788 від 24.08.2020, оформленого на ОСОБА_11 ( ОСОБА_12 ) угорським підприємством «NEXT TRADE KFT», та поданому ним до митного контролю.
Під час здійснення митних формальностей виникла підозра щодо достовірності та автентичності поданого до митного контролю рахунку № XSCEA3369788 від 24.08.2020.
В ході проведення перевірки Закарпатською митницею Держмитслужби направлений запит від 27.08.20 № 7.7-08-1/7.7-20/27/5848 на адресу Національної Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки. 29.01.2021 Закарпатською митницею Держмитслужби отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації, відповідно до якої, згідно інформації Директора «NEXT TRADE KFT», ними встановлено, що рахунок № НОМЕР_2 від 24.08.2020, вказаним у ньому суб`єктом господарювання - «NEXT TRADE KFT» не видавався, чеки видаються ними виключно в електронному форматі. Також, ними зазначено, що беручи до уваги зміст та зовнішню форму документа, який подавався українським митним органам для митного оформлення, навіть без залучення експерта можна стверджувати, що копії документів, які були надіслані в додатку до запиту, не є копіями чинних документів.
У зв`язку з отриманою інформацією, Закарпатською митницею Держмитслужби, було направлено два листи на адресу ОСОБА_1 з метою отримання пояснень, однак останній для надання пояснень не з`явився.
Таким чином, ОСОБА_1 перемістив товари через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товару підробленого документу рахунку № XSCEA3369788 від 24.08.2020.
Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України.
На постанову суду, захисник ОСОБА_1 - адвокат Шерегі В. М. подав апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування постанови суду від 07.06.2021 та закриття провадження у справі щодо ОСОБА_1 на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Вказує на те, що в ході проведення перевірки Закарпатською митницею Держмитслужби направлений запит від 27.08.20 № 7.7-08-1/7.7-20/27/5848 на адресу Національної Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки. 29.01.2021 Закарпатською митницею Держмитслужби отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації, відповідно до якої, згідно інформації директора «NEXT TRADE KFT», ними встановлено, що рахунок № НОМЕР_2 від 24.08.2020, вказаним у ньому суб`єктом господарювання - «NEXT TRADE KFT» не видавався, чеки видаються ними виключно в електронному форматі. Також, ними зазначено, що беручи до уваги зміст та зовнішню форму документа, який подавався українським митним органам для митного оформлення, навіть без залучення експерта можна стверджувати, що копії документів, які були надіслані в додатку до запиту, не є копіями чинних документів, разом з тим вважає, що ні митний орган, ні суд першої інстанції не розрізняють поняття рахунок і чек, які не є тотожними. Зазначає про відсутність у протоколі та постанові судді чіткого визначення кола відомостей у товаросупровідних документах, які слід вважати неправдивими, доказів причетності ОСОБА_1 до оформлення цих документів в матеріалах справи немає, і представником митного органу не надано. Як слідує з протоколу про порушення
митних правил, у ньому митний орган фактично вказує на підроблення ОСОБА_1 документів, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, а тому справа про порушення митним правил за ч.1 ст.483 МК України відносно ОСОБА_1 підлягала закриттю у зв`язку з передачею матеріалів органу досудового розслідування. Окрім того, захисник порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді від 07.06.2021, оскільки справу розглянуто без участі ОСОБА_1 та його захисника, а копію судового рішення стороною захисту отримано лише 09.07.2021, про що свідчить інформація з сайту «УКРПОШТИ» та копія конверту.
Будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду апеляційної скарги, ОСОБА_1 та його захисник-адвокат Шерегі В. М. на розгляд справи щодо ОСОБА_1 не з`явилися, судову кореспонденцію отримували, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляли, а тому, враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, передбачені ч. 4 ст. 294 КУпАП, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, апеляційний суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 та його захисника-адвоката Шерегі В. М., що не може розцінюватись як порушення її прав, передбачених ст. 268 КУпАП.
Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Селеша О. Я., який заперечив апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню, а апеляційна скарга задоволенню частково, з таких підстав.
Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце, і час розгляду справи, і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 та його захисник не були присутніми в судовому засіданні під час розгляду справи, інших доказів, ніж ті, які зазначені в апеляційній скарзі, щодо дати отримання постанови судді від 07.06.2021 в матеріалах справи відсутні.
З врахуванням наведеного, з метою недопущення порушення права ОСОБА_1 на захист, доводи захисника Шерегі В. М. щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, апеляційний суд вважає поважними, а клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови таким, що підлягає до задоволення, і такий строк поновлюється.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
За приписами ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Згідно положень ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст. 10 КУпАП), а вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ст. 11 КУпАП).
За змістом ст. 458, 487 МК України, ст. 9-11 КУпАП, підставою для визнання особи винною в порушенні митних правил, як різновиду адміністративного правопорушення, є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.
Частиною першою статті 483 МК України передбачено відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 6 постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 03.06.2005 (зі змінами внесеними згідно з постановою ВСУ № 8 від 30.05.2008) «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів. Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів. Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку. Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.»
Наявність об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення є обов`язковим для кваліфікації конкретного діяння,
як адміністративного проступку. Якщо хоча б один з них відсутній або не відповідає вимогам, що передбачені відповідною статтею Глави 68 МК України, вказане діяння не є порушенням митних правил.
За положеннями ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у їх вчиненні, які встановлюються протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до них, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, висновком експерта та іншими документами.
Відповідно до положень ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП, ст. 494 МК України, протокол про адміністративне правопорушення (протокол про порушення митних правил) - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення,передбаченого КУпАП (МК України), є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення (про порушення митних правил). У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до відповідальності; місце, час вчинення і суть правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
З наведеного слідує, що протокол про порушення митних правил, разом з долученими до нього матеріалами, є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного правопорушення.
Основним безпосереднім об`єктом є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.
Об`єктивною стороною передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України правопорушення є переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, зокрема, поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів, підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.
Поряд з тим, якщо притягнення особи до відповідальності за ст. 483 МК України обґрунтовується поданням митним органам невідповідних документів, як підстав для переміщення товару через митний кордон України, то у цьому випадку має бути доведено хоча б одне з наведеного: - підроблення таких документів; - одержання їх незаконним шляхом; - наявність в них неправдивих відомостей щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць їх маркування та номерів; - або наявність в них неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.
В ході проведення перевірки Закарпатською митницею Держмитслужби направлений запит від 27.08.20 № 7.7-08-1/7.7-20/27/5848 на адресу Національної Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки. 29.01.2021 Закарпатською митницею Держмитслужби отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації, відповідно до якої, згідно інформації директора «NEXT TRADE KFT», ними встановлено, що рахунок № НОМЕР_2 від 24.08.2020, вказаним у ньому суб`єктом господарювання - «NEXT TRADE KFT» не видавався, чеки видаються ними виключно в електронному форматі. Також, ними зазначено, що беручи до уваги зміст та зовнішню форму документа, який подавався українським митним органам для митного оформлення, навіть без залучення експерта можна стверджувати, що копії документів, які були надіслані в додатку до запиту, не є копіями чинних документів.
Закарпатською митницею Держмитслужби до Берегівського ВП ГУ НП в Закарпатській області 15.02.2021 направлено повідомлення № 35 про протиправне діяння, що містить ознаки злочину передбаченого ст. 358 КК України, а саме по факту переміщення 05.09.2020 ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 , ОСОБА_14 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , які прямували у приватних справах з Угорщини в Україну через митний кордон України товарів з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товару підроблених документів.
За приписами ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки злочину, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно до ст. 358 КК України діяння поєднані з підробленням офіційного документа, який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, або збут такого документа; з використанням завідомо підроблених документів, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, тягнуть кримінальну відповідальність передбачену, відповідно ч. 1, 4, 3 цієї норми права.
Зважаючи на викладене та аналізуючи зібрані по справі докази, приймаючи до уваги те, що з матеріалів справи прослідковується наявність в діях невстановлених осіб ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, матеріали провадження слід направити у відповідний орган досудового розслідування. Під час досудового розслідування підлягає встановленню винна у вчиненні злочину особа,
з`ясуванню розмір шкоди завданої злочинними діями, а також вжиттю заходи до її відшкодування. У подальшому при прийнятті рішення органу досудового розслідування необхідно врахувати й положення ст. 62 Конституції України про те, що особа не може бути двічі притягнута до одного й того ж виду юридичної відповідальності за одне й те ж правопорушення.
Як установлено в судовому засіданні за вказаним фактом та аналогічними обставинами Берегівським РВП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування.
Оскільки, відомості, що містяться в матеріалах справи про порушення митних правил дають суду прийти до висновку, що в діянні невстановленої особи, щодо переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підставу для переміщення товарів, підроблених документів, що містить неправдиві відомості, які, відповідно до здобутих даних, обґрунтовано викликають сумнів у їх достовірності, а отже містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, то апеляційний суд приходить до висновку про необхідність направлення матеріалів справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 483 МК України, до органу досудового розслідування Берегівського РВП ГУ НП в Закарпатській області.
Відповідно до вимог ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу.
З цих підстав постанова судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.06.2021 щодо ОСОБА_1 підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі, а матеріали справи про порушення митних правил передачі органу досудового розслідування до Берегівського РВП ГУ НП в Закарпатській області для організації досудового розслідування
За таких обставин, апеляційна скарга, яку в інтересах ОСОБА_1 подав адвокат Шерегі В. М., підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст. 294 КУпАП, ст. 527-530 МК України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання захисника-адвоката Шерегі В. М. про поновлення строку задовольнити, поновити захиснику-адвокату Шерегі В. М. строк апеляційного оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.06.2021.
Апеляційну скаргу захисника-адвоката Шерегі В. М. задовольнити частково.
Постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.06.2021 щодо ОСОБА_15 - скасувати.
Постанова оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя