Справа № 331/3077/23
Провадження № 3/331/1180/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення за протоколом про адміністративне правопорушення №000346 від 22.04.2023 року, що надійшов з Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області Державного агентства меліорації та рибного господарства України відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця м. Запоріжжя, працевлаштованого охоронцем в приватному підприємстві «Явір-2000», що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 22.04.2023 року №000346 22.04.2023 року о 21-00 годин гр. ОСОБА_1 здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову «павук» на р. Суха Московка в районі провулка Вантажного в м. Запоріжжя. Виловив рибу цінних видів карась 19 екземплярів, сазан 1 екземпляр, загальною вагою 3 кг, чим спричинив шкоду рибному господарству України на суму 33745 гривень. Таким чином ОСОБА_1 своїми діями порушив ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

В судові засідання 12.06.2023, 07.07.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки на адресу зазначену у протоколі.

Крім того, відомості про час розгляду справи оприлюднені на офіційному сайті Жовтневого районного суду м. Запоріжжя, який є загальнодоступним. При цьому, ОСОБА_1 було достовірно відомо про наявність в суді справи про адміністративне правопорушення стосовно нього. Так, ОСОБА_1 був обізнаний щодо вищевказаної події, йому було повідомлено, у вчиненні якого адміністративного правопорушення йому висувається обвинувачення, тому, зважаючи на це, він мав реальну можливість та нагоду поцікавитись про стан та перебіг справи щодо нього або стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Стаття 7 КУпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до Глави 21 КУпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 не виконує процесуального обов`язку щодо своєчасної явки до суду за викликом, не повідомляє про причини неявки, клопотань по відкладення розгляду справи із зазначенням причин неможливості розгляду справи не надає, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280, 256 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

Згідно положень ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» № 2894-ІІІ від 13.12.2001 року порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин.

Частина 4 статті 85 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Пунктом 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 здійснював вилов риби "сіткоснасневим знаряддям" ("павуком").

Так відповідно до Правил любительського і спортивного рибальства, відлов живця дозволяється на водоймах підсакою діаметром не більше 100 см або "хваткою" ("павуком") розміром 1х1 м з вічком сіткового полотна не більше 10 мм.

Вина ОСОБА_1 підтверджується достатніми, належними та допустимими доказами по справі, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення від 22.04.2023 року №000346, з якого вбачається, що ОСОБА_1 порушив вимоги п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, в якому в повній мірі викладено суть правопорушення;

-опис майна, знарядь лову, іншого майна, плаваючих та інших транспортних засобів, вилучених у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучено «павук» у кількості 1 штук, розміром 2 м х 1,5 м, вічка 15х15 мм; рибу карась у кількості 19 екземплярів, рибу сазан у кількості один екземпляр.

-письмовими поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у яких він визнає, що ловив з берега рибу за допомогою «павука». Виловив рибу 19 карасів і сазана.

З огляду на досліджені докази, матеріалами справи підтверджено, що розмір «павука» , який використовувався для лову риби особою, щодо якої складений протокол, не відповідає розмірам дозволеним Правилами любительського і спортивного рибальства знарядь лову риби.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме грубе порушення правил рибальства.

Враховуючи особу правопорушника та обставини скоєння адміністративного правопорушення, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 слід визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до положень. 1 ст. 29 КУпАП, конфіскація предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення, полягає в примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду. Конфісковано може бути лише предмет, який є у приватній власності порушника, якщо інше не передбачено законами України.

Санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП передбачено додаткове покарання у вигляді з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Оскільки матеріалами справи про адміністративне правопорушення доведено, що знаряддя лову, вилучене у особи не відповідає вимогам Правил любительського і спортивного рибальства, є забороненим, вилучене у ОСОБА_1 як власника такого знаряддя, а тому підлягає конфіскації.

Розглядаючи клопотання про вирішення судом питання щодо стягнення матеріальної шкоди, завданої рибному господарству, подане до протоколу про адміністративне правопорушення, суд зазначає наступне.

Згідно правил, визначених ст. 40 КУпАП, Якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

До матеріалів справи про адміністративне правопорушення доданий розрахунок матеріальної шкоди згідно такс затверджених Кабінетом Міністрів України від 21.11.2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», відповідно до якого ОСОБА_1 зловив карася у кількості 19 екземплярів, із таксою 1581 гривень за штуку, а також сазана у кількості 1 екземпляра з таксою 3707 гривень, на загальну суму 33745 гривень;

Однак, законодавство наділяє суд правом стягнути заподіяну майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, до суду не з`явилася, свою думку щодо клопотання про стягнення матеріальної шкоди не висловила, незаконно добуті водні живі ресурси, у особи, щодо якої складено протокол, вилучені не були, тому суд не вбачає підстав для задоволення такого клопотання. У той самий час, суд роз`яснює про можливість стягнення такої шкоди у порядку цивільного судочинства із дотриманням процесуальних прав сторін.

Відповідно до положень ст. 265 КУпАП суд вирішує питання про долю вилучених речей. Речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, вилучені незаконно добуті водні живі ресурсибула передані ОСОБА_1 . Зважаючи на тривалий час, що минув після складання протоколу, суд приходить до висновку, про недоцільність та неможливість конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів, що стали предметом правопорушення.

Крім того, відповідно до положень ст.40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.40-1, ч.4 ст.85,245,283-285 КУпАП, ст.4 ЗУ «Про судовий збір», суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винуватим ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340,00 (триста сорок) гривень. із конфіскацією незаконного знаряддя лову «павук» у кількості 1 штук, довжиною 2 м, шириною 1,5м, вічка 15 х 15 мм.

Реквізити для оплати штрафу: Одержувач: УК в Олександ. районі м. Зап. 21081100, ; Банк: Казначейство України (ЕАП); Рахунок: UA0008003; ККДБ: 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Роз`яснити правопорушнику, що згідно зі ст. 307 КУпАП штраф повинен бути сплачений порушником не пізні як через п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або опротестування такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу, згідно з ч. 1 ст. 308 КУпАП, надсилається для примусового виконання до відділу державно виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

- подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП;

- витрати на облік зазначених правопорушень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривні 80 копійок.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Номер рахунку (IBAN): UA0026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106, Судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України).

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.М. Кольц