Справа № 644/3640/23
Провадження 3/644/1225/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 липня 2023 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Ізмайлов І.К., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 51 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 874585, складеного 31.05.2023, 27.05.2023 о 14-45 год. ОСОБА_1 за адресою: вул. Шарикова, 34 в м. Харкові, перебуваючи в магазині «Чудо-Маркет», скоїв дрібну крадіжку товару на суму 180 грн., а саме проніс через касовий вузел товар та не сплатив за нього, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки зі зворотнім повідомленням. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 був ознайомлений з місцем розгляду справи, про що міститься його підпис, права та обов`язки йому були роз`яснені.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» (ЄСПЛ) вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України», сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

ОСОБА_1 достовірно знав, що справа буде розглядатись Орджонікідзевським районним судом м. Харкова, однак станом справи не цікавився, тому суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає доведеним факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, оскільки його провина у вчиненні підтверджена наявними у матеріалах справи про адміністративне правопорушення письмовими доказами, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 874585 від 31 травня 2023;

-довідкою від 06 травня 2023 про результати розгляду ЖЄО №6949 від 27.05.2023;

-рапортом посадової особи;

-письмовими поясненнями потерпілого.

На підставі досліджених доказів, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП, тобто дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, суд враховує особу правопорушника, його відношення до скоєного, характер правопорушення, його суспільну небезпечність, і вважає за можливе накласти адміністративне стягнення у виді штрафу.

Згідно з положеннями ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33-38, 40-1,124, 122-4, 276, 283-285 КУпАП, суд-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 51 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через районний суд протягом 10 днів.

Суддя: І.К. Ізмайлов