САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/1515/23
Провадження №3/726/1003/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2023 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Управління патрульної поліції в Чернівецькій області ДПП щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, українця за національністю, приватного підприємця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , -

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

У С Т А Н О В И В:

Згідно скерованого на розгляд Садгірського районного суду м. Чернівці протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №844980 від 18 червня 2023 року, 18.06.2023, о 09:00, в м. Чернівці по вул. Калинівська, 13 А, гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою у сторону ОСОБА_2 , погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав скеровані до суду письмові пояснення та вказав про те, що саме ОСОБА_2 прийшов до його торгового місця з претензіями щодо розташування робочого устаткування, не пред`явивши жодних документів погрожував викликати працівників поліції. При цьому ОСОБА_1 зауважив, що увесь час сидів за комп`ютером, не вставав, не кричав та не погрожував. Долучив відеофіксацію із місця події.

Також повідомив, що через дорогу знаходиться його торгівельне місце «Мото-Експерт», перед входом до якого він поставив кару, з метою проведення ремонтних робіт.

За клопотанням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 судом допитано свідків.

Свідок ОСОБА_3 повідомив суду, що працює разом у одному контейнері із ОСОБА_1 . Того дня бачив розмову між ОСОБА_4 та іншим чоловіком, який прийшов до контейнеру. Не чув щоб хтось кричав чи сварився, розмова відбувалася з приводу того, щоб забрати кару. Бачив, що був припаркований навантажувач. Зауважив, що не чув щоб ОСОБА_1 кричав чи погрожував комусь.

Свідок ОСОБА_5 , повідомив суду, що того дня, 18.06.2023 працював у контейнері разом із ОСОБА_1 , однак жодного конфлікту не чув, як і того, що б останній кричав чи погрожував комусь.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, зібрані у ній докази та надавши їм відповідну правову оцінку, приходжу до наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (див. з цього питання постанову ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Верховний Суд у справі № 288/1158/16-к зокрема вказує, що обов`язковим при хуліганстві є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Разом з тим протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №844980 від 18.06.2023 хоча і містить вказівку на порушення громадського порядку та спокою громадян, однак доказів такого до матеріалів справи не долучено.

На доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, долучено лише заяву ОСОБА_2 та його письмові поясненнями у яких останній просить притягнути до відповідальності особу, яка нецензурно висловлювалася у його сторону та перешкоджала здійсненню торгівельної діяльності (а.с.2, 4); а також письмові пояснення свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 щодо обставин правопорушення (а.с.3, 5).

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_6 вказує про те, що його торгівельне місце було перекрито навантажувачем з великим каркасом, з цього приводу звернувся до старшого контролера, а той чоловік нецензурно виганяв його та відмовився забирати навантажувач.

Свідок ОСОБА_7 вказує про те, що конфліктна ситуація склалася через те, що ОСОБА_1 навантажувачем закрив доступ до торгівельної точки № 212 приватному підприємцю ОСОБА_6 та категорично відмовлявся забирати його.

Досліджений у судовому засіданні відеозапис, наданий ОСОБА_1 , підтверджує хід подій, що мали місце 18.06.2023 у період часу з 09:15 по 09:20, в ході якого чоловік у сірій кофті (яким був ОСОБА_2 ) прийшов до контейнеру ОСОБА_1 та вів із ним розмову в ході якої розмахував руками та пояснював щось вказуючи на місце навпроти. При цьому ОСОБА_1 сидів за комп`ютером та не виходив і не вставав з робочого місця.

Також на відео з вулиці видно особу ОСОБА_6 який розмовляє із ОСОБА_2 , однак не заходить до контейнеру, де працював ОСОБА_1 .

Таким чином, за змістом обставин встановлених судом на підставі наявних доказів, в діях ОСОБА_1 не встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Долучені до матеріалів справи докази свідчать про наявність конфліктної ситуації між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 з приводу доступу до їх торгівельних точок, пересікання меж доступу до них.

При цьому наявні докази не підтверджують факту того, що ОСОБА_1 18.06.2023 висловлювався нецензурною лайкою у сторону ОСОБА_2 чи погрожував йому. Безпосередніх свідків події, які б з точністю могли відтворити їх розмову не встановлено, а ОСОБА_6 , згідно долученого відеозапису знаходився поза межами контейнеру.

Також слід зауважити, що у діях ОСОБА_1 не встановлено і наявності хуліганського мотиву, оскільки не доведено, що останній яким небуть чином намагався проявити особисту зухвалість, цинізм, явну неповагу до суспільства.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не допускається.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Так, в даному конкретному випадку, належних та допустимих доказів вчинення неправомірних дій ОСОБА_1 , які б охоплювалися поняттям «дрібне хуліганство» матеріали справи не містять.

Крім того, сама по собі розмова на підвищених тонах, з приводу побутових питань, не є дрібним хуліганством, а тому вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП,. а саме: дрібному хуліганстві - не знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

За таких обставин приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю, відповідно до п.1 ст.247, п.3 ч.1 та ч.2 ст.284 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, п.1 ст.247, ст.ст. 7, 173, 254, 280, 284, 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

СуддяС. А. Асташев