П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне порушення, які надійшли з Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане Ужгородським ВРЕ РВДАІ, 28.04.2012, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи, посада: тимчасово не працює,

за ч.1 ст. 184 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

24.05.2023 близько 14год 30хв неналежним чином виконувала свої батьківські обов`язки щодо виховання своєї неповнолітньої доньки гр. ОСОБА_2 2008 р.н., внаслідок чого остання викурювала цигарки за адресою: АДРЕСА_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, в тому числі шляхом надіслання SMS-повідомлення на номер телефону вказаний нею у заявці на отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення. Про причини неявки не повідомила. Клопотання до суду не надходило.

Відповідно до ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно з ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

При цьому судом враховується, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ч. 1 ст.184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відтак на підставі наданих суду доказів, зокрема: протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №824799 від 24.05.2023, письмове пояснення ОСОБА_2 від 24.05.2023, рапорт поліцейського від 24.05.2023, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184КУпАП, тобто ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 1ст. 12 ЗУ «Про охорону дитинства» батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно зі ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно з положеннями ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи, зокрема, при оголошенні усного зауваження.

Дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, за умов відсутності негативних наслідків скоєного адміністративного правопорушення, враховуючи особу, яка вчинила правопорушення, ступінь вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в зв`язку з незначним характером правопорушення, вчинення його вперше та ненастанням шкідливих наслідків, тобто малозначністю вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_3 можливо звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі - закрити.

Враховуючи, що п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст.22, ч. 3 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, тому не має підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 22, 33, 40-1, 283-285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.184 КУпАП, у зв`язку з малозначністю та обмежитися усним зауваженням, із закриттям провадження по справі.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник