Справа № 369/8995/23
Провадження № 3/369/4367/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенко В.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Фастівського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

-за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

05.05.2023 року близько 07 години 00 хвилин, за адресою: АДРЕСА_2 , біля естакади ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, вину у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не визнав та пояснив суду, що 05.05.2023 року близько 07 години 00 хвилин, за адресою: Київська область, Фастівський район, місто Боярка, по вулиці 1-ша Піщана, біля естакади зробив ОСОБА_2 зауваження, оскільки остання залишила сміття в невстановленому для цього місці, в результаті чого виник конфлікт. В ході конфлікту не висловлювався нецензурною лайкою та не погрожував ОСОБА_2 .

В судове засідання, в якості свідка, з`явилася ОСОБА_3 яка будучи очевидцем конфлікту ОСОБА_1 з ОСОБА_2 , підтвердила пояснення першого.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно до ст. 251 КУпАП Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи пояснення свідка ОСОБА_3 , пояснення ОСОБА_1 , суд вважає що вина останнього не доведена достатніми та беззаперечними доказами, оскільки Фастівським РУП в Київській області на підтвердження винуватості ОСОБА_1 до матеріалів страви долучено письмові пояснення свідка ОСОБА_4 , однак остання надала пояснення з чужих слів, тобто ОСОБА_4 не була очевидцем конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Враховуючи наведене, судом встановлено, що дійсно між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник раптовий конфлікт, однак при цьому суд не вбачає у діях ОСОБА_1 умислу порушувати громадський порядок та спокій громадян. Разом з тим, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження те, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував ОСОБА_2 , а тому суд вважає що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, ст. 173, ст. 283, ст. 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: В.В. Лисенко