П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 530/477/23

Номер провадження 3/530/180/23

04.07.2023 м.Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області, в складі головуючої судді Ситник О.В. за участю секретаря судового засідання Стрілець Л.Г. , особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її представника адвоката Бибика В.А. в режимі відео конференц зв`язку та потерпілого по заяві якого складено адміністративний протокол - ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду адміністративний матеріал, що надійшов з СЮ ВП Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Зіньків, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , працює вчителем молодших класів опорного закладу №1,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №789483 від 05.04.2023 року, - протягом навчального 2022-2023 року учасник освітнього процесу, а саме вчитель ОСОБА_1 перебувала в приміщенні школи, а саме опорного закладу №1 м. Зіньків, що за адресою м. Зіньків, вул. Соборності, 62, вчинила дії, що мають ознаки булінгу відносно малолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виразилися в словесних образах, підвищеному тоні та предвзятому ставленні, внаслідок чого могла бут завдана шкода психологічному здоров`ю малолітній ОСОБА_3 цими діями ОСОБА_1 скоїла правопорушення передбачене ч.1 ст.173-4 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину не визнала , та пояснила що ОСОБА_4 навчається у 4-А класі де вона є класоводом четвертий рік , з першого класу куди її привела її бабуся , оскільки батьки були за кордоном , претензій абсолютно ніяких зі сторони батьків до неї як учителя не було . Все змінилось як почалося дистанційне навчання , оскільки успішність дівчинки погіршилась , на збори приходила мама дівчинки , я говорила що успішність погіршилась . Бабуся дитини її особисто прохала з дівчинкою більше працювати , батько дівчинки завжди всім був незадоволений. На додаткові навчання я залишала не тільки ОСОБА_5 а і інших дітей. Взагалі не можу пояснити звідки виник цей конфлікт , оскільки 13 березня нікого за руку не хватала . Саме 13.03.2023 року залишила дітей на додаткові навчання , це ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 коли почалася тривога я сказала, щоб діти збирались і йшли за нею до укриття . До укриття прийшли всі діти окрім ОСОБА_9 . Так дійсно я написала матері ОСОБА_10 смс повідомлення , що ОСОБА_11 втекла , нічого мені не повідомивши що її чекав батько . Не вважає в цьому якихось цькувань, оскільки я відповідаю за дітей .

На запитання суду відповіла, що на батьківських зборах колективно вирішили як для заохочування дітей , так і для орієнтування самих батьків виставляти їм оцінки , але тільки позитивні та ведення щоденника , також за взаємною згодою з батьками , та за ініціативи батьків була створена група у вайбері «вулик» , для того , щоб я як вчитель могла спілкуватись із батьками . Також існує інша вайбер група де спілкуються тільки батьки класу між собою , до цієї групи я відношення не маю, батьків ОСОБА_10 я не могла видалити з тієї групи , на те звинувачення ОСОБА_2 , також вказала на запитання суду , що дійсно мати дівчинки ОСОБА_3 якийсь час була в батьківському комітеті , але комітет вибирається строково , коли закінчився строк , то вибрали батьки інших претендентів.

Представник ОСОБА_1 адвокат Бибик В.А. суду пояснив, що в матеріалах справи відсутні будь які докази про те, що будь які дії вчителя призвели до психологічної травми та якогось причинного зв`язку між цим . Звернув увагу суду на той факт , що працівник поліції яка склала даний адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 була присутня на комісії де розглядались матеріали щодо скарги ОСОБА_2 , де надавала пояснення та голосувала за те рішення , що відсутні докази вчинення булінгу і після цього склала протокол. Прохав закрити адміністративну справу за відсутністю складу правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомив, що учитель ОСОБА_1 цькує його дочку , що його дитина відмовляється відвідувати школу . 13.03.2023 року він приїхав за дочкою після уроків та хотів її забрати , в цей час пролунав сигнал повітряної тривоги , він зателефонував дочці та повідомив їй , що чекає на неї . Дочка повідомила батькові, що її затримала вчитель ОСОБА_1 на додаткові заняття і вона ще у класі , ОСОБА_2 сказав дитині щоб вона ішла до нього , після цього забрав її додому. Вказав, що ОСОБА_1 почала писати смс повідомлення на телефон його дружини і вказала, що ОСОБА_12 втекла додому , що ми її не навчили говорити до побачення і таке інше , потім він дізнався від інших дітей, що вчитель тягала за руку його дочку і виганяла з класу. Все це як стверджує ОСОБА_2 почалося давно , вчителька видалила його дружину із вайбер групи батьківської , вказав, що коли його дружина була у батьківському комітеті та у неї була вся батьківська каса , то було все добре , а вже після цього як дружину від цього відсторонили і почалося все не так. Його дитина замкнулась , часто плаче , в школу йти не хоче , ще із осені почались у неї проблеми з нетриманням сечі , а лікар у Полтаві виписав лікування . Це не дало результатів і лікар сказав їм , батькам , що у дитини якийсь стрес , а стрес це вчителька ОСОБА_1 , вважає через її ставлення таке робиться з його дитиною .На запитання суду чого нікуди не звертався він особисто як батько з осени 2022 року , коли стали такі проблеми з дитиною , відповів що чекав і наблюдав , не звертався , чого саме не звертався а ні до вчителя , а ні до директора , відповів що це безполєзно . Вказав, що вчителька не має своїх дітей , егоїстична , в судових дебатах повідомив, що їй потрібно іти на пенсію , що вона не вчитель НУШ , а її методи радянські. Прохав притягти її до відповідальності . На запитання суду чи є у нього бодай які небуть документи, які б підтверджували що вони звертались до психолога , спочатку відповів що маються, але він їх буде надавати в апеляційному суді . Після того як суд ще раз роз`яснив ОСОБА_2 про стадію долучення доказів та дозволив йому надати докази на даній стадії і оголосив перерву для того , щоб останній міг надати докази до суду , після перерви вказав, що все що бажав вже долучив.

Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи,заслухавши особу,що притягується до адміністративної відповідальності, її представника , потерпілого - суд вважаєщо дії ОСОБА_1 не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП, з огляду на наступне.

Згіднозі ст. 7 КУпАПніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність. Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП є булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, оздоровчо-виховного процесу, навчально-тренувального процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно дитини та (або) такою дитиною стосовно інших учасників освітнього процесу, оздоровчо-виховного процесу, навчально-тренувального процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є:

систематичність (повторюваність) діяння;

наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності);

дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

З аналізу протоколу про адміністративне правопорушення судом вбачається, що суть адміністративного правопорушення викладена без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, зокрема, в протоколі не зазначено, які саме насильницькі дії були вчинені порушником по відношенню до потерпілого, які наслідки викликали вказані дії у потерпілого і чи були вони взагалі, або чи могли настати, чи мало діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події.

Таким чином, обов`язковими ознаками об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП, є сукупність необхідних умов:

-наявність булінгу, тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій;

-діяння вчинене групою осіб або повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення;

-діяння вчинене малолітньою або неповнолітньою особою віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Протокол про адміністративне правопорушення не містить переліку дій, які кваліфіковані як булінг.

Таким чином, протокол не містить об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП.

Крім того, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП.

З матеріалів справи досліджених в судовому засіданні вбачається, що

-мається рапорт чергового відділення поліції № 4 ( м. Зіньків) про те, що надійшла

заява від ОСОБА_2 у якій він просить вирішити питання в конфліктній ситуації яка склалася між його донькою та вчителькою ОСОБА_1 ( а.с. 3)

-копія заяви ОСОБА_2 до начальника поліції ( а.с. 4)

-копія заяви ОСОБА_2 до директора Зіньківського опорного ліцею № 1 ( а.с 6)

-копія наказу відділу освіти виконавчого комітету Зіньківської міської ради про

ведення службової перевірки Зіньківського опорного ліцею № 1 ( а.с. 8)

-копія характеристики ОСОБА_10 видана директором та класним керівником ( а.с

12)

- характеристика вчителя початкових класів ОСОБА_1 ( а.с. 13)

- письмові пояснення ОСОБА_13 ( а.с. 14)

- письмові пояснення ОСОБА_14 ( а.с. 15)

- письмові пояснення ОСОБА_15 ( а.с. 16)

- письмові пояснення ОСОБА_1 ( а.с. 17)

- копії щоденника учениці Іванюти Дарії ( а.с .19)

- копії скріншотів ( а.с. 20-21)

- копія довідки про результати службової перевірки ( а.с. 23)

- копія колективного звернення батьків учнів 4- А класу Зіньківського опорного ліцею № Зіньківської міської ради до директора ліцею з якого вбачається, що 27 батьків вказують, що їм невідомі випадки булінгу у класі за чотири роки навчання ( а.с. 24)

- копія заяви до начальника відділу освіти та молоді виконавчого комітету Зіньківської міської ради від ОСОБА_2 ( а.с. 25)

До суду через канцелярію надійшли докази від ОСОБА_1 та її представника адвоката Бибика В.О.

-копія протоколу засідання комісії з розгляду булінгу ( цькування) Зіньківського

опорного ліцею № 1 Зіньківської міської ради від 24.03.2023 року з якого вбачається, що ухвалили рішення про проведення засідання комісії з розгляду випадку булінгу ( цькування) щодо звернення ОСОБА_2 30.03.2023 року в приміщенні опорного ліцею ( а.с. 56)

-копія протоколу № 2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу Зіньківського

опорного ліцею № 1 Зіньківської міської ради , з якого вбачається, що присутніх 8 осіб складу комісії , також запрошені батьки Іванюти Дарії ОСОБА_2 та ОСОБА_16 , ОСОБА_1 та інші , та ухвалили рішення після розгляду про відсутність обставин , що обгрунтовують інформацію зазначену у заяві ОСОБА_2 ( а.с. 61)

Суд зазначає, що на даному засіданні була присутня із правом голосу ОСОБА_17 інспектор СЮР ВП Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області , лейтенант поліції , член комісії за згодою , мала слово виступу , вказала що спілкувалась із батьками даного класу , також відібрала письмові пояснення батьків, діти яких перевелися до інших класів та інших навчальних закладів , з даних пояснень вона зробила висновок , що вчителька дуже вимоглива до учнів. В одному із письмових пояснень одна із мам вказала, що вчитель не врахував психоемоційного стану дитини попри те, що зауваження педагога були доречними. ( а.с. 59)

-письмові пояснення психолога Зіньківського опорного ліцею № 1

ОСОБА_18 ( а.с. 62- 63)

- письмові пояснення ОСОБА_1 ( а.с. 64)

- відповідь на лист начальнику управління Державної служби якості освіти у Полтавській області Кращенку Ю.П. від директора Зіньківського опорного ліцею № 1 Ниценко Л.М. ( а.с. 66-67)

- копія наказу директора про переведення ОСОБА_3 до 4 Б класу за заявою батьків від 10.04.2023 року ( а.с. 69)

- на клопотання ОСОБА_2 суд долучив копії скрін шотів , з яких вбачається переписка між батьками у батьківській групі , та переписка в телефонному режимі між учителем ОСОБА_1 та матір`ю ОСОБА_10 ( а.с. 74-78)

- копії щоденника учениці ОСОБА_10 з якого вбачається, що маються оцінки 11 та 9 балів та записи вчителя «радію твоїй старанності» ( а.с. 79-82)

- відповідь ОСОБА_2 від департаменту освіти і науки Полтавської обласної військової адміністрації ( а.с. 83 - 84)

- відповідь ОСОБА_2 від виконавчого комітету Зіньківської міської ради ( а.с. 85 -86)

- відповідь ОСОБА_2 від директора ліцею ( а.с. 87)

Суд зазначає , що в матеріалах справи не маються будь які висновки про проведення психологічного дослідження щодо повідомлення про вчинення боулінгу; будь які складені анкети на підставі опитування учнів, копія свідоцтва про народження учениці , будь які протоколи психоконсультаційного дослідження відносно дитини , протокол проведення професійної бесіди психолога (щодо контролю за поведінкою вчителя);

Матеріали справи не містять взагалі відомостей про те, що ОСОБА_1 займає посаду вчителя в даному навчальному закладі .

Також в протоколі не зазначено, які саме насильницькі дії, по відношенню до учениці були вчинені, враховуючи, що за ознаками булінгу таке насильство може бути психологічним, фізичним, економічним, сексуальним, при цьому, мати конкретні прояви, вчинятися з прямим умислом та систематично. Крім того, обов`язковою ознакою булінгу є заподіяння в результаті такого насильства шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

В даному випадку в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені відомості про негативні наслідки протиправних дій особи (вчителя) у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого чи насильницьких дій, які в сукупності підпадали би під ознаки булінгу.

Таке викладення суті адміністративного правопорушення, як вже зазначалось вище, є загальним, неконкретизованим і взагалі не відповідає визначенню булінгу та його ознакам, які містяться в диспозиції ч.1 ст.173-4 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено , що протягом 2022 2023 року учасник освітнього процесу вчитель ОСОБА_1 вчинила дії , що мають ознаки булінгу відносно ОСОБА_3 , що виразились в словесних образах , підвищеному тоні та предвзятому ставленні , в наслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю . Із скарг ОСОБА_2 які були досліджені в судовому засіданні та з його пояснень у суді вбачається, що саме 13.03.2023 року вчитель залишила дітей після уроків на додаткове заняття . Батько погоджується , що з предметом математики у його дочки є проблеми , так як це точна наука . Після чого вчитель ОСОБА_1 схопила дитину за руку та плече і повела з класу зі словами або іди в інший клас , щоб там навчили ділити , або вирішуй приклад . Ці приниження відбувались на очах інших дітей .

Суд зазначає, що в протоколі конкретно не зазначені які саме насильницькі дії вчинені ОСОБА_1 щодо учениці Іванюти Дарії та коли саме вони вчинені. А з матеріалів справи вбачається, що доказів про інцидент 13.03.2023 року який міг бути між ученицею 4 А класу ОСОБА_19 та її учителем ОСОБА_1 як стверджує батько дитини ОСОБА_2 взагалі немає.

У матеріалах справи доказів на факт насильницьких дій чи будь яких дій які б завдали шкоду чи психічному чи фізичному здоров`ю дитини також немає.

Вся база доказів грунтується тільки на письмових заявах батька дівчинки Іванюти Дарії ОСОБА_2 та письмових поясненнях які були відібрані працівниками поліції у ОСОБА_13 , яка повідомила що перевела свою доньку до іншого навчального закладу , ОСОБА_14 яка вказала що вчителька довела її дочку до нервового зриву що прийшлося перевести до іншого навчального закладу дитину, ОСОБА_15 у своєму письмовому поясненні вказала, що вчитель ОСОБА_1 порушувала принципи НУШ ( нової української школи) , залишала дітей без нагляду та натякала щоб перевели дитину до іншого навчального закладу , що і було зроблено .( а.с. 14-16) .

Суд звертає увагу , що дані пояснення не грунтуються на доказах , та тільки підтверджують той факт , що дані батьки перевели своїх дітей до інших класів чи навчальних закладів, що є правом батьків. Ніяких доказів про те, що факти які викладені у письмових поясненнях щодо неналежної поведінки чи неналежного ставлення вчителя ОСОБА_1 до учнів даного класу немає.

Суд неодноразово роз`яснював ОСОБА_2 його право надати будь які матеріали чи докази на кшалт можливого здійснення вчителем ОСОБА_1 неправомірних дій , можливих підтверджень консультацій чи висновків психолога який працював з його дитиною . На запитання суду ОСОБА_2 вказав, що ніяких підтверджуючих доказів щодо завдання його дитині психологічного тиску надати не може .

Також суд зазначає, що з письмових пояснень практичного психолога Зіньківського опорного ліцею № 1 Зіньківської міської ради ОСОБА_18 вбачається, що після ряду скарг батька ОСОБА_20 в усі можливі інстанції щодо вчинення булінгу вчителем ОСОБА_1 щодо його дочки ОСОБА_3 батьки дівчинки до неї , як до психолога не звертались задля отримання дитиною психологічної допомоги , а без згоди батьків психолог не має права працювати індивідуально . 24.03. 2023 вона була присутня на засіданні комісії з розгляду випадків булінгу під час якого члени ознайомилися із заявою ОСОБА_2 . У цей же день вона була на батьківських зборах у 4-А класі з метою проведення анкетування серед батьків даного класу з питань які стосувались освітнього середовища . 30.03.2023 року з усіма членами комісії з розгляду випадків булінгу заслуховували свідчення батьків Дарії та вчительки , запрошували для уточнення деяких свідків , та здивував її як психолога той факт що батьки до вчителя чи адміністрації цього закладу жодного разу не звертались щодо будь яких претензій , а чекали самі що до них вчитель зателефонує , вчитель же дізналась про той факт , що до її роботи є зауваження лише тільки після скарг. Також психолог вказує у поясненні , що її насторожують висловлення батька ОСОБА_10 - ОСОБА_2 на адресу вчителя , що свідчить про небажання порозуміння , з його уст неодноразово прозвучали слова « вона ненормальна» , «її треба перевірити у Полтаві чи Києві» , а до комісії звернувся зі словами « вигнати вчительку з роботи» . ( а.с. 62-63) .

Суд зазначає, що вивчивши та проаналізувавши докази , які надані до складеного адміністративного протоколу , та на підставі яких складено даний адміністративний протокол в даному випадку зі сторони вчителя ОСОБА_1 не може йти мова не тільки про системність цькування або знущання, яке визначається поняттям «булінг», а взагалі про цькування чи знущання , оскільки відсутні будь які на це докази .

Також суд зазначає , що в сукупності з вивченням усіх матеріалів які надані сторонами адміністративного провадження ,суд припускає , що можливо був конфлікт, але не кожен конфлікт є булінгом. Цькування - це тривалі, повторювальні дії, а одинична конфліктна ситуація між учасниками таким не може вважатися. Але рішення суду не може грунтуватись на припущеннях.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Суд зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, в якому зазначається суть правопорушення та інші дані, необхідні для розгляду справи, і не може вважатися беззаперечним доказом вини особи. Разом з тим, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано достатніх доказів беззаперечної її вини.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод (далі Конвенція).

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст.17Закону України"Провиконання рішеньта застосуванняпрактики Європейськогосуду зправ людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення, зазначаючи у своїх рішеннях про те, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст.247КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-4 КУпАП, оскільки не надано допустимих та належних доказів її вини в скоєнні адміністративного правопорушення, а тому справа про притягнення останньої до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-4КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення відповідно до ст. 247 ч. 1 п. 1 КУпАП.

Керуючись ст. 247 КУпАП,суд ,-

постановив :

Провадження усправі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП, - закрити за відсутністю події і складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду через Зіньківський районний суд Полтавської області

Повний текст постанови виготовлений 07.07.2023 року

суддя О.В. Ситник