печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2023 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, про притягнення ОСОБА_1 , керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду, до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 19.04.2023, до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини надійшло звернення ОСОБА_2 (далі-потерпілий) щодо порушення Верховним Судом вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» (далі-Закон).

Під час перевірки за зверненням потерпілого встановлено, що на підставі Закону потерпілий 04.03.2023 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду з інформаційним запитом щодо надання копії особової картки судді цього ж суду ОСОБА_3 .

У відповідь листом Верховного Суду від 08.03.2023 за підписом керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_1 потерпілому не надано інформацію у зв`язку з тим, що його «запит не містить відповідного обґрунтування, як і не містить обґрунтування особливої ролі шукача інформації». Також потерпілому повідомлено про віднесення запитуваної інформації до службової, але без дотримання вимог частини другої стаття 6 Закону.

Отже, на думку особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, у діях керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 212-3 КУпАП, а саме необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судове засідання не з`явилася. Водночас, від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, в яких останній просить винести постанову про закриття провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що листом Верховного Суду від 08.03.2023 запитувача було поінформовано про неможливість надання такої інформації, оскільки ст. 10 Закону «Про доступ до публічної інформації» передбачає, що кожна особа має право знати у період збирання інформації, але до початку її використання, які відомості про неї та з якою метою збираються, як, ким і з якою метою вони використовуються, передаються чи поширюються, своєю чергою, запитувач не поінформував про мету збору такої інформації та сам запит не містив обґрунтування щодо особливої ролі шукача інформації в її «отриманні та розповсюдженні» для суспільства. Крім того, вказує, що запит ОСОБА_2 стосувався інформації, яка відповідно до п. 4.11 розділу IV Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у Верховному Суді (затверджено наказом Голови Верховного Суду від 28.11.2022 № 174) віднесена до службової, про що також повідомлено запитувача.

Потерпілий ОСОБА_2 , будучи повідомленим про дату, час і місце розгляду справи шляхом надсилання електронної повістки у додаток «Viber» на мобільний номер телефону, в судове засідання не з`явився, жодних заяв на адресу суду не направив.

Суддя, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, письмові заперечення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, надходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, вихованням громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ч. 2 ст. 212-3 КУпАП передбачена відповідальність за порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації», а саме: необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , на підставі Закону України «Про доступ до публічної інформації», звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду із запитом від 04.03.2023, в якому просив надати копію особової картки судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_3 в частині, що містить відомості, які свідчать про дотримання особою, що займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави, встановлених кваліфікаційних чи інших обов`язкових для займання цієї посади вимог, інформацію про притягнення до юридичної відповідальності за неналежне виконання посадових (службових) обов`язків та інші відомості, оприлюднення яких вимагає публічний характер посадової особи для запобігання корупції, формування громадської думки про довіру до влади та підтримку її авторитету у суспільстві /а. м. 11-12/.

У відповідь на вказаний запит Верховним Судом було надіслано лист від 08.03.2023 вих. № 75/0/18-23, за підписом керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_1 , у якому зазначено, зокрема, що згідно з пунктом 4.11 розділу IV Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у Верховному Суді, затвердженого наказом Голови Верховного Суду від 28.11.2022 № 174 службовою інформацією є, зокрема, персональні дані, що містяться в інформаційно-аналітичних системах, трудових книжках (вкладишах до них), особових справах суддів і працівників апарату Суду та інших документах (крім випадків виконання працівниками Суду своїх посадових обов`язків стосовно кадрового обліку). Враховуючи зазначене, Верховний Суд позбавлений можливості надати запитувану інформацію /а. м. 13-14/.

Законом України «Про доступ до публічної інформації» визначено порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Відповідно до положень статті 3 Закону, право на доступ до публічної інформації гарантується обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформацією з обмеженим доступом є, зокрема, службова інформація.

Положеннями ч. 2 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про доступ до публічної інформації» відповідно до вимог частини другої статті 6 цього Закону до службової може належати така інформація: 1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема, суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

З огляду на викладене, прийняття рішення про віднесення певної інформації до службової здійснюється розпорядником публічної інформації, у даному випадку, Верховним Судом.

Наказом Голови Верховного Суду від 28.11.2022 № 174 затверджено Перелік відомостей, що становлять службову інформацію у Верховному Суді, до яких, зокрема, віднесено персональні дані, що містяться в інформаційно-аналітичних системах, трудових книжках (вкладишах до них), особових справах суддів і працівників апарату Суду та інших документах (крім випадків виконання працівниками Суду своїх посадових обов`язків стосовно кадрового обліку) (п. 4.11. Переліку).

Відповідно до пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , останній, під час надання відповіді на запит ОСОБА_2 керувався приписами вищезазначеного організаційно-розпорядчого акта розпорядника публічної інформації, який є обов`язковим для застосування посадовими особами.

З огляду на викладене, надходжу висновку, що в діях керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, а саме необґрунтованого віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, так як останній, надаючи відповідь на запит потерпілого, виконував приписи розпорядчого акта, яким віднесено запитувану інформацію до інформації з обмеженим доступом, та не був наділений повноваженнями в частині віднесення певних відомостей до інформації з обмеженим доступом.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, надходжу висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 212-3, 247, 252, 280 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , керівника департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду, до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 212-3 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя С. В. Шапутько