П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

14 липня 2023 року м.Вільногірськ

Суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області Борцова А.А., розглянувши матеріал, який надійшов з ВП № 4 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності по ч.2 ст.154 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась в м.Баку, Азербайджан, громадянки України, офіційно не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

якій, згідно ст.268 КУпАП, роз`яснені її права та обов`язки,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 721049 від 07.07.2023, 08.06.2023, близько 08:20 год., гр. ОСОБА_1 на території СТО в АДРЕСА_2 вигулювала собаку породи «Німецька вівчарка» без намордника, внаслідок чого собака вкусила гр. ОСОБА_2 за праву руку, заподіявши шкоди її здоров`ю. Своїми діями гр. ОСОБА_1 порушила правила утримання тварин у місті.

Дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ч.2 ст.154 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 пояснила, що працює сторожем на СТО, де є вольєр, у якому живе собака, якої точно породи не знає, але схожа на помісь з вівчаркою, скоріш за все німецькою. Господаря в собаки немає, і так як вона живе на території СТО та охороняє його, то працівники її годують. Коли вийшла її годувати, собака вискочила з вольєра, однак вона держала її за ошийник. В цей час повз проходили жінка з собакою, яка була без намордника, та закричала «держи її», і їх собака вирвалася та кинулась на собаку цієї жінки. Поки вона до них добігла, то собака, яка живе на СТО, вдарила жінку зубом по руці, пішла кров.

Вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши письмові матеріали справи, суддя дійшов висновку, що провадження по справі підлягає закриттю по наступним підставам.

Так, згідно ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, в тому числі, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст.32 Конвенції) неодноразово наголошував, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (п.45 Рішення ЄСПЛ у справі «Бочаров проти України» від 17.06.2011 р., заява №21037/05; п.75 Рішення ЄСПЛ у справі «Огороднік проти України» від 05.05.2015 р.).

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Малофеева проти Pocії» (рішення від 30 травня 2013 року заява № 36673/04) та «Карелін проти Pocії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частиною 2 статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчиненні особою повторно протягом року, тобтоутримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Вказана норма закону є бланкетною, диспозиції бланкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених навіть в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки, тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного пункту нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Разом з тим, при складенні протоколу посадовою особою порушені вимоги ст.256 КУпАП.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення вказана порода собаки «Німецька вівчарка», в суді ОСОБА_1 пояснила, що точно назвати породу собаки не може, а огляд цієї тварини не проводився, дані про її індивідуальні ознаки - окрас, вік, стать та інші прикмети, за якими вона має бути ідентифікована, не зазначені.

Також, чи відноситься ця тварина до небезпечних порід собак, вигул яких повинен здійснюватися із застосуванням намордників відповідно до вимог постанови КМУ № 1164 від 10.11.2021, посадовою особою також не з`ясовувалося, посилання на норму правового акту, яка була порушена ОСОБА_1 в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначена, а суд не може самостійно редагувати фабулу правопорушення, викладену у протоколі.

Окрім того, дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ч.2 ст.154 КУпАП, хоча відповідальність за вигул собаки без повідка та намордника, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю людини, передбачена ч.3 ст.154 КУпАП, а перекваліфікація дій особи при розгляді справи в суді чинним КУпАП не передбачена.

При таких обставинах, суддя дійшов висновку, що притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності здійснено працівником поліції з порушеннями вищевказаних норм, об`єктивна сторона правопорушення при складанні протоколу посадовою особою належним чином не встановлена, дії ОСОБА_1 кваліфіковані невірно, достатніх та допустимих доказів на підтвердження її винної поведінки не надано, а відтак її винуватість у вчиненні вказаного правопорушення поза розумним сумнівом не доведена, тому, в межах складеного протоколу, склад правопорушення, передбачений ч.2 ст.154 КУпАП, в діях ОСОБА_1 відсутній, а провадження по справі підлягає закриттю.

Судовий збір стягненню з ОСОБА_1 не підлягає.

Керуючись ст.ст.40-1, ч.2 ст.154, п.1 ст.247, ст.ст.283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 по ч.2 ст.154 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Судовий збір віднести на рахунок держави.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, до Дніпровського апеляційного суду через Вільногірський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: підпис А.А.Борцова