Справа № 203/2061/23
Провадження № 3/0203/1430/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Дніпро

Суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Вусик Є.О., розглянувши у судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №273/32-00-04-03-01-02 від 11.04.2023 року під час проведення камеральної перевірки ТОВ «РУШ» виявлено факт порушення ОСОБА_1 , а саме: несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян, нарахованих та перерахованих до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб та військового збору при виплаті фізичним особам доходів за 3-4 квартали 2022 року, а саме: 15.03.2023, 22.03.2023 рр.. надано уточнюючі Податкові розрахунки сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3-4 квартали 2022 року, т. я. звітні було надано в неповному обсязі, з недостовірними відомостями та з помилками, що призвело до зміни платника податків, до збільшення та зменшення податкових зобов?язань платників податків, чим було порушено п.п. 49.18.2 м. 49.18 ст.49, п. 51.1. ст.51 та п. "6" п. 176.2 ст. 176 ПКУ та ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Розглядаючи справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , суд виходить з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 було складено у її присутності.

Отже, ОСОБА_1 , усвідомлюючи, що у подальшому протокол про адміністративне правопорушення буде направлено до суду для розгляду, мала можливість самостійно поцікавитися його долею.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, в матеріалах адміністративної справи містяться дані про адресу місця проживання ОСОБА_1 , на яку судом було направлено повістку з викликом в судове засідання. Судові повістки були направлені поштою. На судове засідання, яке було призначене на 03.07.2023 року остання повідомлена належним чином, про що свідчить підпис від 16.06.2023 року на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Тобто, неявка ОСОБА_1 свідчить про її небажання приймати участь у судовому засіданні, аби надати пояснення з приводу обставин, зазначених у протоколі. Заява про відкладення розгляду справи до суду не надходила.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 .

Суд, розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП повинен, зокрема, з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

У ч. 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян, що тягне за собою попередження або накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій, а також на громадян - суб`єктів підприємницької діяльності у розмірі від двох до трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність трудових відносин між підприємством та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Тобто, з вищевказаного вбачається, що адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП настає для посадових осіб підприємств, установ і організацій, а також для громадян - суб`єктів підприємницької діяльності, а не для будь-яких інших осіб.

Однак, доказів того що ОСОБА_1 працює головним бухгалтером на ТОВ «РУШ», а отже, є суб`єктом відповідальності за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, суду не надано.

Враховуючи такі обставини, підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП у суду відсутні.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не міститься складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, провадження по даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Є.О. Вусик