головуючий у суді І інстанції Дубчак Л.С.
провадження № 33/824/4398/2023
головуючий суддя Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мостової Г.І., за участю секретаря Лазоренко Л.Ю., розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Простибоженка Олега Сергійовича на постанову Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року

у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 04 грудня 2022 року серії ВАБ 892144 ОСОБА_2 03 грудня 2022 року о 21:00 год., знаходячись за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , вдарила свого чоловіка, чим умисно вчинила дії фізичного характеру (без заподіяння тілесних ушкоджень), завдавши шкоду фізичному здоров`ю потерпілого, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

Постановою Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за частиною 1 статті 173-2 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник потерпілого ОСОБА_1 - адвокат Простибоженко О.С. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року та прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не взято до уваги фактичні обставини справи, описані зокрема у протоколі про адміністративне правопорушення, а також форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, не вжито заходів для повного та всебічного дослідження обставин справи, зокрема не взято пояснення потерпілого ОСОБА_1 та не повідомлено його про судове засідання.

Одночасно представником потерпілого ОСОБА_1 - адвокатом Простибоженко О.С. заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження указаної постанови.

Указане клопотання обґрунтовано тим, що потерпілий ОСОБА_1 у судовому засіданні присутній не був, копію оскаржуваної постанови не отримував. Про результати розгляду справи дізнався лише 15 серпня 2023 року ознайомившись із текстом постанови суду у Єдиному реєстрі судових рішень.

За змістом частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувану постанову ухвалено 28 грудня 2022 року.

Останнім днем для подання апеляційної скарги на постанову Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року, у розумінні частини 2 статті 294 КУпАП, було 09 січня 2023 року.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи судом першої інстанції здійснювався без повідомлення та участі потерпілого ОСОБА_1 .

Доказів отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови матеріали справи не містять.

Апеляційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_1 - адвоката Простибоженка О.С. направлено на електронну пошту суду першої інстанції 25 серпня 2023 року.

Гарантуючи відповідно до частини 1 статті 55 Основного Закону України право особи на судовий захист, Конституція України визначає основні засади судочинства, метою закріплення яких є, зокрема, забезпечення неупередженості здійснення правосуддя судом, відповідність винесеного рішення верховенству права, а також своєчасне, ефективне та справедливе поновлення особи в правах протягом розумних строків.

Пунктом 8 частини 2 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Отже, реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у суді апеляційної інстанцій; перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина.

На підставі викладеного, враховуючи, що потерпілий ОСОБА_1 не був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення та своєчасно не отримав оскаржувану постанову, необхідно дійти висновку, що строк апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції підлягає поновленню.

Представник потерпілого ОСОБА_1 - адвокат Простибоженко О.С. у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити.

ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечувала проти вимог апеляційної скарги та просила залишити постанову суду першої інстанції без змін. Також ОСОБА_2 вважала за можливе розглянути справу за відсутності її захисника.

Дослідивши матеріали за апеляційною скаргою, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та доводи викладені в апеляційній скарзі, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями статті 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність зокрема за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», психологічне насильство, це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_2 умисно вчинила дії фізичного характеру (без заподіяння тілесних ушкоджень) відносно свого чоловіка.

На підтвердження указаних обставин до протоколу про адміністративне правопорушення додано:

довідку про проведення перевірки за зверненням ОСОБА_1 ,

копію заяви ОСОБА_1 від 03 грудня 2022 року,

копію форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 03 грудня 2022 року,

копію паспорту ОСОБА_2 .

За клопотанням представника потерпілого ОСОБА_1 - адвоката Простибоженка О.С., у зв`язку з тим, що розгляд справи судом першої інстанції проводився без участі потерпілого, апеляційним судом витребувано у Печерського УП ГУНП у м. Києві відеозаписи з нагрудних камер працівників поліції, які прибули на виклик ОСОБА_1 03 грудня 2022 року за адресою: АДРЕСА_2 .

З наданих на запит Київського апеляційного суду відеозаписів з нагрудних камер працівників поліції вбачається, що по приїзду працівників патрульної поліції за викликом за адресою: АДРЕСА_2 , ними зафіксовано сварку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вказаній квартирі, під час якої ОСОБА_1 для того щоб піти із квартири намагався взяти ключі із полиці шафи, яка знаходилася біля вхідних дверей, а ОСОБА_2 намагалася його відтягнути від шафи.

При цьому, з урахуванням статури ОСОБА_2 , апеляційний суд вважає непереконливим те, що такими своїми діями ОСОБА_2 могла спричинити шкоду фізичному здоров`ю ОСОБА_1 та вчинила домашнє насильство фізичного характеру, як це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення відносно неї.

Вчинення будь-яких інших дій, якими ОСОБА_1 могли бути заподіяні тілесні ушкодження ОСОБА_2 наданим відеозаписом не зафіксовано.

На підставі викладеного, враховуючи матеріали, яка додані до протоколу про адміністративне правопорушення, а також матеріали, витребувані Київським апеляційним судом за клопотанням представника потерпілого, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про недоведеність факту вчинення ОСОБА_2 домашнього насильства фізичного характеру відносно ОСОБА_1 .

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Переконливих доводів, які б безумовно спростовували висновки суду в постанові і були підставами для її скасування апелянтом не наведено і при розгляді апеляційної скарги не встановлено. Як і не встановлено істотних порушень норм КУпАП, які могли б стати підставою для скасування постанови, як про це просить в апеляційній скарзі апелянт.

За таких обставин, висновок суду першої інстанції про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи, а тому постанова суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтею 294 КУпАП, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання захисника представника ОСОБА_1 - адвоката Простибоженка Олега Сергійовича про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Простибоженку Олегу Сергійовичу строк на апеляційне оскарження постанови Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Простибоженка Олега Сергійовича залишити без задоволення.

Постанову Печерського районного суду міста Києва від 28 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова