Справа № 289/763/23
Номер провадження 3/289/637/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2023 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши матеріали, які надішли з Відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт - НОМЕР_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , пенсіонера

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 03.04.2023 року серії ВАВ №791925, 03 березня 2023 року, о 10 год. 00 хв., в АДРЕСА_2 , в приміщенні с/р в залі засідань ОСОБА_1 виражався непристойними словами в адресу сільського голови ОСОБА_2 , на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та порядок проведення сесії та чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду з`явився, вину свою у вчинені адміністративного правопорушення не визнав і суду пояснив, що 03 березня 2023 року він, був присутній на засіданні сесії Вишевицької сільської ради з метою зобов`язання сільського голову звітувати про роботу ОТГ. В період виступу сільського голови ОСОБА_2 перед депутатами ОСОБА_1 зробив йому зауваження, після чого між ними сталася словесна перепалка в ході якої ОСОБА_2 назвав ОСОБА_1 "членом...", на цьому останнього перебили депутати, а ОСОБА_1 в свою чергу не дочекавшись завершення думки і у відповідь назвав ОСОБА_2 "членом" та пояснив, що мав на увазі взагалом члена правління, організації, партії. Також додав, що нецензурними словами не висловлювався. Потім працівники поліції не розібравшись, склали на нього протокол. Він не вважає, що є хуліганом, так як громадський порядок не порушував та невисловлювався нецензурними словами.

З метою перевірки обставин, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, в судовому засіданні були допитані свідки.

В судовому засіданні, свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що 03 березня 2023 року в приміщенні Вишевицької сільської ради відбулася чергова сесія сільської ради, в ході якої голова сільської ради звітував про проведену роботу. Після звіту голови ОСОБА_1 поставив запитання щодо наповнення бюджету, а у відповідь голова сільської ради ОСОБА_2 відповів йому, що ОСОБА_1 був членом правління ТОВ "Агротехніка", на що останній відповів голові, "що ти сам був членом...". Також на уточнюючи запитання свідок пояснила, що ОСОБА_1 дійсно заважав роботі сесії і депутати ставили питання, щодо видалення ОСОБА_1 із зали.

Свідок ОСОБА_4 судовому засіданні суду пояснив, що 03 березня 2023 року в приміщенні Вишевицької сільської ради відбулася чергова сесія сільської ради. В ході якої сталася словесна перепалка між ОСОБА_1 та головою ОСОБА_2 , яка заважала роботі сесії, так як перейшла на особистість. Свідок не вважає, що в ході вказаного конфлікту була образа в бік голови сільської ради.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що 03 березня 2023 року в приміщенні Вишевицької сільської ради відбулася чергова сесія сільської ради. В ході якої сталася словесна перепалка між ОСОБА_1 та головою сільської ради ОСОБА_2 , але після обміну словами "член колективу" все стихло. На уточнюючи запитання свідок пояснив, що на розгляд сесії виносилося питання щодо видалення ОСОБА_1 із зали, але рішення не було прийнято.

Свідок ОСОБА_2 суду пояснив, що 03 березня 2023 року в приміщенні Вишевицької сільської ради відбулася чергова сесія сільської ради, в ході якої оголошувався звіт про проведену роботу. На сесію був запрошений ОСОБА_1 в якості представника громади. Після доповіді було обговорення звіту, але ОСОБА_1 втрутився і виникли дебати в ході яких хтось з депутатів поставив питання щодо видалення ОСОБА_1 .. Потім в словесній перепалці свідок вжив слово орган на що ОСОБА_1 відповів «сам ти орган». На уточнюючи запитання свідок пояснив, що нецензурних слів з боку ОСОБА_1 не було.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що на сесії сільської ради ОСОБА_1 образив сільського голову, назвавши його органом і депутати сприйняли це як нецензурне слово. Але як вважає свідок це слово не є нецензурним. На уточнюючи запитання свідок пояснила, що офіційний аудіозапис засідання сесії вони не здійснюють.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснив, що під час чергової сесії сільської ради ОСОБА_1 образив сільського голову, назвавши останнього органом. Також додав, що нецензурних слів не було.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснив, що під час сесії сільської ради ОСОБА_1 образив сільського голову ОСОБА_2 , назвавши його органом. А також додав, що вважає це слово нецензурним, більше нецензурних слів не було.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що ОСОБА_1 під час чергової сесії сільської ради ображав голову сільської ради, але нецензурних слів він невживав.

Свідок ОСОБА_10 суду пояснив, що під час сесії сільської ради ОСОБА_1 виражався нецензурними словами в бік сільського голови ОСОБА_2 .. Які саме слова не пам`ятає тому що пройшов певний час.

Свідок ОСОБА_11 суду пояснив, що під час сесії сільської ради ОСОБА_1 образив сільського голову ОСОБА_2 , назвавши його словом член. А також додав, що інших нецензурних слів не було.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків допитаних в судовому засіданні, дослідивши письмові докази, долучені до протоколу та докази, надані в судовому засіданні, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 280 КУпАП - орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстав для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Із пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , вбачається, що між останніми досить тривалий час існують неприязні стосунки, які неодноразово виливалися в різні конфлікти.

Свідки, допитані в судовому засіданні, підтвердили наявність конфлікту, який виник між вказаними особами, але кожен свідок виклав бачення конфлікту по своємому, як вони його сприйняли.

Наявність неприязних стосунків між сторонами свідчить про відсутність у діях особи яка притягується до адміністративної відповідальності хуліганства, оскільки обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги саме до суспільства (на чому наголошує ВС у справі № 720/990/18 від 18.06.2020).

Викладаючи обставини адміністративного правопорушення в протоколі, ДОП ВП №3 Житомирського РУП, в порушення вимог ст. 256 КУпАП, не викладено суті дрібного хуліганства, а саме чи виражався ОСОБА_1 нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чи порушували його дії громадський порядок і спокій громадян, чи носили дії ОСОБА_1 безпричинний характер, вчинені з метою показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, в т.ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КУпАП).

Не викладена в протоколі, в повному обсязі, суть дрібного хуліганства, позбавляє суд можливості визначити вину особи, відносно якої складено протокол.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України, а також Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, оцінюючи та співставляючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження по справі підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Враховуючи наведене суд вважає, що саме по собі складання протоколу, за відсутності інших достовірних доказів, які би підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, не може бути визнано достатнім доказом для підтвердження винуватості останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За таких обставин, на переконання суду, залишився не доведеним факт вчинення ОСОБА_1 будь-яких дій, що містять ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а відтак провадження по справі слід закрити.

Згідно із ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП України провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що інші докази, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, окрім складеного протоколу, в матеріалах справи відсутні, не здобуто таких доказів і під час розгляду справи в суді, тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи обставини справи та керуючись ст.ст. 33, 173, 221, 247, 268, 283, Кодексу України про адміністративні правопорушення суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. В. Мельник