Справа № 645/2379/23
Провадження № 3/645/1071/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі судді Іващенка С.О., розглянувши матеріал, що надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, працюючого керівником ТОВ «Ламбер Інвайт», за адресою: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ,

в с т а н о в и в:

Як вбачається з даних, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення № 626/20-40-07-30 від 29.05.2023, ОСОБА_1 вчинив правопорушення, а саме: ведення податкового обліку, а саме: завищення податкового кредиту на загальну суму 1836169,00 грн. за січень 2023, чим порушив пп. «а» п. 198.1 абзаців першого і другого пп.198.3 ст. 198, та п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України зі змінами та доповненнями, що призвело до завищення суми від`ємного значення податку на додану вартість у розмірі 1836169,00 грн. за січень 2023 року, чим порушено пп. «в» 200.4 ст. 200 Податкового Кодексу України (зі змінами та доповненнями); п. 44.6 ст. 44 абз. 1 п. 121.1 ст. 121 Податкового Кодексу України підприємством до закінчення перевірки або у терміни, визначені у другому абзаці п. 44.7 цієї статті, не надано посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податку у податковій звітності. Отже, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складання такої звітності. Порушення встановлено актом перевірки від 17.04.2023 № 10151/20-40-07-19-05/44037071.

У судове засідання, особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи не з`явилася, про причини неявки не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи від неї не надходило.

У зв`язку з тим, що суд вжив всіх заходів щодо повідомлення особи про розгляд справи та прибуття її у судове засідання, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відповідно до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтями 251, 280 КУпАП визначено фактичні дані, обставини, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП встановлено, що правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

При цьому, встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість не визначено складом адміністративного правопорушення нормами КУпАП та відповідно не є компетенцією загального суду при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення ведення податкового обліку, відповідно суд в цій справі це питання (встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість) не піддає оцінці та аналізу.

Така позиція викладена в ухвалі ВАСУ від 30.10.2013 у справі № 2а-1670/4665/12.

Разом з тим, суд, оцінюючи питання дійсності порушення визначеного ст. 163 КУпАП ураховує, що як убачається з матеріалів справи, свої аргументи ГУ ДПС у Харківській області обумовлює, у розумінні ст. 251 КУпАП, такими доказами, як: протоколом про адміністративне правопорушення та додатків до нього, які складено у максимальній відповідності з вимогами ст. 256 даного Кодексу у яких викладено відомості щодо питання ведення податкового обліку з порушенням встановленого податкового законодавства, зокрема ст. 200 ПК України; відомостями, що містяться у акті ДПС відносно ТОВ «Ламбер Інвайт».

Разом з тим, згідно п. 7 ч. 1 ст. 247 даного Кодексу імперативно визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно положень ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Верховний Суд у постановах від 22.11.2018 у справі № 520/12759/16-а, від 23.11.2018 у справі № 489/4756/16-а зауважив, що початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення пов`язується з днем виявлення правопорушення лише у випадку вчинення триваючого правопорушення.

У цій справі таким днем є 29.05.2023 (дата складання акту про результати перевірки).

Верховний суд у постанові від 11 липня 2018 року у справі № 308/8763/15-а зауважив, що визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу. При цьому наведена норма не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні. Таким чином, при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

За таких обставин, суд, враховуючи той факт, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, строки, передбачені ст. 38 КУпАП, минули, та вважає за необхідне розпочате провадження у справі закрити.

В свою чергу, суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 38, 251, 252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя