Справа № 713/1526/23
Провадження №3/713/645/23
ПОСТАНОВА

іменем України

04.07.2023 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кириляк А.Ю., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Вижницького районного відділу поліції ГУ НПУ у Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого ,

у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Вижницького районного суду надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Головуюча суддя Кириляк А.Ю. заявила самовідвід з огляду на те, що її батько ОСОБА_2 тривалий час надавав правову допомогу ОСОБА_1 .. Внаслідок тривалого тісного спілкування у них склалися дружні стосунки з ОСОБА_1 , який неодноразово був вдома, спільно проводили свята.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за субєктивним та обєктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості суддів розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією ООН 27.07.2006року №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів у справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи втому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або втому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Отже враховуючи те, що розгляд даної заяви про відвід може порушити загальні засади кримінального провадження, з метою недопущення порушень вимог Конституції України, обов`язків судді, присяги судді в частині забезпечення об`єктивного та неупередженого розгляду справи, суддя Кириляк А.Ю. заявляє самовідвід у даній справі.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики суддя заявляє про самовідвід від участі в розгляді справи у випадку неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Враховуючи вищевикладене та з метою запобігання сумнівів у об`єктивності та неупередженості головуючої судді Кириляк А.Ю. в результаті справи, вважаю за необхідне заявити самовідвід по даній справі.

Інститут відводу має важливе значення для реалізації демократичних принципів цивільного процесу, сприяє ефективному розгляду справи і забезпечує правильне вирішення спору.

Норма про відвід гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищими інстанціями.

Заявлений самовідвід суддею Кириляк А.Ю. на подальшу її участь у розгляді справи з заявлених підстав узгоджується з вимогами ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.221 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Заявити самовідвід по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за №713/1526/23 відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Передати справу №713/1526/23 відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП , до канцелярії суду для повторного автоматизованого розподілу.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Антоніна КИРИЛЯК