Справа № 496/2576/23
Провадження № 3/496/2213/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2023 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М.,

за участі: секретаря Стрілець Ж.М.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

потерпілого ОСОБА_2 ,

потерпілої ОСОБА_3 ,

розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ,

-за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол серії ВАВ № 818004 відповідно до якого ОСОБА_1 25.03.2023 р. близько 10:00 год. знаходився за адресою: АДРЕСА_2 та виражався грубою нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфікували за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав та пояснив, що в той день голова кооперативу повідомила про заміну трубопроводу, ОСОБА_1 найняв бригаду, яка викопала рів. Поки ОСОБА_1 за проханням сусідки поїхав за пальним, рів закопали сусіди. Після приїзду на ділянку він підійшов до воріт сусідів, де знаходились діти та жінка років 60 та запитав, де батьки, на що останні повідомили, що батьків немає. Була виклика поліція для з`ясування обставин та складено протокол про блокування робіт. Згодом приїхали сусіди, ОСОБА_1 сказав їм відкопати рів, однак сусід відмовився. Нецензурної лайки з боку ОСОБА_1 не було, що можуть підтвердити свідки.

Також в матеріалах протоколу містяться письмові заперечення ОСОБА_1 проти складеного протоколу, згідно яких він просить скасувати протокол та провадження у справі закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення. Так, матеріали протоколу містять виправлення в датах події, в протоколі не визначено дату судового засідання, про яку ОСОБА_1 повинні були повідомити, для вчасного прибуття у судове засідання. також, ОСОБА_1 вважає, що оскільки подія відбувалась не в громадському місці, а на його присадибній ділянці, то склад правопорушення відсутній.

Потерпіла ОСОБА_2 не погоджуючись поясненнями ОСОБА_1 повідомила, що була субота вона була на службі, чоловік відвіз дітей на дачу з мамою, згодом зателефонували діти і сказали, що додзвонитись до батька вони не можуть, однак прийшов ОСОБА_1 і запитав хто закопав рів і почав лаятися нецензурною лайкою, діти побігли додому. Щодо траншеї, то вона була викопана давно, сусіди попереджали голову кооперативу, що вони приїдуть в п`ятницю і питання з траншеєю повинно бути закритим. Оскільки цього не сталось, чоловік лопатою закинув її щоб можна було проїхати.

Свідок ОСОБА_4 , яка є старшою дитиною ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила у присутності батька та мати, що коли вони приїхали додому, то побачили розкопану дорогу та вирішили її закопати. В день події вона була в домі, а молодші брати та сестра знаходились на вулиці, батько поїхав до міста. До дітей підійшов сусід та почав кричати, запитувати де батько, ОСОБА_4 не додзвонившись до батька, подзвонила матері та пояснила ситуацію. Після чого ОСОБА_1 до їх будинку прийшов вже не сам, а з сусідкою та її сином, та почав виражатись в бік їх батька нецензурною лайкою.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_4 та потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Суд викликав до суду інших свідків, пояснення яких маються в додатках до протоколу, але вони не з`явились, тому, з огляду на те, що 25.06.2023 року спливав строк розгляду справи, суд вирішив у судовому засіданні 23.06.2023 року розглянути справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 6 «Право на справедливий суд» Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно з положеннями ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому положеннями статті 251 КупАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, судом було досліджено матеріали, що додано до протоколу серії ВАВ № 818004 відносно ОСОБА_1 , а саме:

- інформацію з ІТТ ВП про повідомлення щодо чіпляння сусіда до дітей та їх бабусі, витяг АРМ 102 щодо дзвінка від ОСОБА_3 на 102,

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.03.2023 року, в якому ОСОБА_3 просить притягти до відповідальності його сусіда ОСОБА_1 , який чіпляється до її неповнолітніх дітей, пояснення ОСОБА_3 від 25.03.2023 року, яка зазначила, що її сусід ОСОБА_1 перекопав загальну дорогу та виражався нецензурною лайкою до її дітей,

- поясненнями ОСОБА_5 , яка пояснила, що була свідком події та 25.03.2023 року ОСОБА_1 дізнався, що сусіди закопали рів, який було викопано для його трубопроводу, після цього пішов до будинку сусідів, там вдалось поспілкуватись зі старшою дитиною, а також по телефону з ОСОБА_3 , будь-яких погроз з його сторони, або нецензурної лайки не було,

- письмові пояснення ОСОБА_1 , який зазначив, що конфлікт почався на фоні того, що ним було викопано рів посеред дороги для трубопроводу, ці роботи були узгодженні з головою кооперативу, однак його сусіди закопали рів. Вирішити це питання мирним способом сусіди не погодились;

- поясненнями ОСОБА_2 , який пояснив, що в день події він привіз дітей до будинку, однак проїхати не міг, оскільки дорога загального користування була перекопана. Коли подзвонив до голови кооперативу, вона пояснила, що сусід виконує роботи, тому перекопана дорога. Зазначенні роботи ОСОБА_1 повинен був закінчити до 22-23 березня 2023 року, однак 25.03.2023 рів був розкопаний, на що ОСОБА_2 вирішив його закинути, що була можливість проїхати додому;

-письмовими поясненнями малолітнього ОСОБА_6 , наданими в присутності його матері, який зазначив, що 22.03.2022 року вони з сім`єю не змогли проїхати до домоволодіння, оскільки сусідом була перекопана дорога. 25.03.2023 року вона також була перекопана та щоб проїхати до будинку його батько закопав рів. Цього ж дня він з братом та сестрою грав на вулиці, підійшов сусід та почав виражатись нецензурною лайкою, вони злякались та побігли у будинок. Згодом сусід прийшов до будинку з сусідкою та її сином та продовжували виражатись нецензурною лайкою, вимагав викликати батька, оскільки не міг до нього додзвонитись;

- письмовими поясненнями неповнолітньої ОСОБА_4 , наданими в присутності її матері, яка також зазначила, що в день події 25.03.2023 року вона з молодшими братами та сестрою знаходились в будинку. Прийшов сусід та почав лаятись нецензурною лайкою в бік батька, вимагати викликати його;

- письмовими поясненнями ОСОБА_7 , який пояснив, що допомагав ОСОБА_1 проводити водогін, 22.03.2023 року був викопаний рів, який 25.03.2023 року закопали сусіди ОСОБА_1 , на його прохання все відкопати до початкового стану, сусід відреагував негативно та зазначили, що викликали поліцію. Будь-якої лайки з боку ОСОБА_1 не було, він навпаки намагався все вирішити мирним способом.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Судом встановлено, що до матеріалів справи, не долучено жодних належних та достатніх доказів (відео, фото фіксації), на основі яких у визначеному законом порядку, можливо встановити наявність складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Всі свідки в бік обвинувачення ОСОБА_1 є родичами між собою, при цьому до органу поліції звернулись на підставі показань неповнолітньої та малолітніх дітей, які з огляду на їх вік та соціальний статус, залишаються під впливом батьків та можуть сприймати навколишні події через призму своїх батьків.

Всі свідки зі сторони захисту ОСОБА_1 не є його родичами, а лише сусіди по кооперативу та їх пояснення в протидію обвинувачення направленні на спростування, складеного протоколу.

Крім того, слід зазначити, що для притягнення особи до відповідальності, суд має встановити вину особи згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом». Так, стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява № 10705/12) ЄСПЛ визначає: «Суд, при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою». Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» не виключає будь-який сумнів взагалі, оскільки завжди можна припустити можливість існування навіть дуже маловірогідних обставин чи їх збігів. Проте, цей стандарт доказування означає, що особу необхідно виправдати не при наявності будь-якої «тіні» сумнівів, а при наявності лише «розумного сумніву». При цьому розумним є сумнів, який має під собою причину та здоровий глузд і випливає зі справедливого та розумного розгляду всіх доказів у справі або з відсутності доказів у справі. Цей сумнів не є ні смутним, ні гіпотетичним чи уявним або надуманим. А саме таким, який ґрунтується на конкретних обставинах або інших вагомих причинах, які б змусили розумну людину вагатися вдатися до певних дій у питаннях, що мають значення для неї.

Таким чином, аналізуючи досліджені докази, оцінюючи їх у сукупності, суд доходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом. В матеріалах справи не встановлено, що дії ОСОБА_1 виразилось саме у виді нецензурної лайки, образливого чіплянням до громадян чи інших дій, які за своїм характером є явною неповагою до моральних засад суспільства .

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 23, 24, 30, 33, 173, 221, 251, 283, 284, 285 КУпАП України,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня отримання повного тексту постанови.

Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Суддя: В.М. Буран