справа № 274/4227/23
провадження №3/0274/2101/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.07.2023 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердичів, громадянина України, розлученого, який не працює, проживає в АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

27.06.2023 приблизно о 17:00 ОСОБА_1 , перебуваючи на балконі за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , висловлювався брутальною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Крім того, 27.06.2023 близько 18:00 ОСОБА_1 , перебуваючи в під`їзді будинку за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався брутальною лайкою до сусідки ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Відповідальність за вказані адміністративні правопорушення передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватим себе не визнав. Пояснив, що такого не було, це колишня дружина та сусідка зачіпають його.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, доводиться: даними протоколів про адміністративне правопорушення від 29.06.2023; протоколами прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію від 27.06.2023, 28.06.2023; копіями письмових пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Пояснення, дані ОСОБА_1 в судовому засіданні, суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності, які повністю спростовуються письмовими поясненнями очевидці, які чули нецензурну лайку останнього в громадських місцях.

Оцінюючи досліджені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП - дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях.

Обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність судом не встановлено.

При накладенні стягнення, суд враховує характер вчиненого діяння, особу винного, ступінь вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність та із застосуванням ч. 2 ст. 36 КупАП накладає на нього стягнення у виді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір, в розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (у 2023 році - 2684 грн).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 27, 36, 40-1, 245, 251, 280, 283, 284 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суд

п о с т а н о в и в:

Об`єднати в одне провадження справи №№ 274/4227/23, 274/4229/23 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Об`єднаній справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП присвоїти номер 274/4227/23.

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев?ятнадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 536 грн 80 коп.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк 15 днів, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю.П. Базюк