ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/4419/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 495940, 07.03.2023 близько 22-30 год. ОСОБА_1 був відсутній за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , порушив правила адміністративного нагляду.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст.187 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 повідомлений, що розгляд справи відбуватиметься в Дарницькому районному суді м. Києва.

Проте, будучи завчасно, до початку судового розгляду, належним чином повідомленим за допомогою СМС-повідомлення, на виклик суду не з`явився.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-VI від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 р. (заява № 3236/03) зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Зважаючи на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, відповідно до копії постанови Дарницького районного суду м. Києва від 28.12.2022 ОСОБА_1 був встановлений адміністративний нагляд на 6 місяців.

З доданої до протоколу постанови судді Дарницького районного суду м. Києва від 26.09.2022 ОСОБА_1 визнаний винним за ч.1 ст.187 КУпАП та підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу.

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 187 цього Кодексу встановлена адміністративна відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); нереєстрація в органі Національної поліції.

Частина 2 статті 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Отже з огляду на диспозицію наведеної норми обов`язковим доказом у справах цієї категорії є судове рішення про встановлення щодо особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, певних обмежень адміністративного нагляду.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 187 КУпАП, оскільки матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 після встановлення адміністративного нагляду повторно протягом року порушив правила адміністративного нагляду.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 187, 247, 283-285 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя М.О.Заставенко