Провадження № 3/679/12/2023
Справа № 679/937/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2023 року місто Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Грибанова Л.О., розглянувши адміністративний матеріал, наданий Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області ДПС України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Острог Рівненської області, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , з повною вищою освітою, працюючої головним бухгалтером УКБ ВК НМР, зареєстрованої та проживаючої в АДРЕСА_1

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП,

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення №2767/10/22-01-24-10 від 02 вересня 2022 року (а.с.2) вбачається, що 02 вересня 2022 року під час проведення перевірки своєчасності подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, та сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за І квартал 2022 року у УКБ ВК НМР (), по вулиці Шевченка, 1, міста Нетішин, співробітниками Головного управління ДПС у Хмельницькій області встановлено порушення вимог діючого законодавства 12 серпня 2022 року з боку головного бухгалтера УКБ ВК НМР правопорушника ОСОБА_1 , яка, являючись посадовою особою УКБ ВК НМР, в порушення вимог ст.176 п.176.2 п.п.б) Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року (№2755-VІ, зі змінами та доповненнями), несвоєчасно подавши податковий розрахунок сум доходів, нарахованих (сплачених) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2022 року, по строку до 09 серпня 2022 року, з фактичним поданням податкового розрахунку 12 серпня 2022 року, здійснила несвоєчасне повідомлення ДПІ за встановленою формою відомостей про доходи громадян, порушивши порядок подання відомостей про виплачені доходи.

Будь-яких доказів в обґрунтування доведеності провини правопорушника ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, з боку ГУ ДПС у Хмельницькій області ДПС України, зокрема, акт «Про результати перевірки своєчасності подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, та сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року у УКБ ВК НМР (, по вулиці Шевченка, 1, міста Нетішин)», на який міститься посилання безпосередньо у протоколі про адміністративне правопорушення №2767/10/22-01-24-10 від 02 вересня 2022 року (а.с.2), до суду не надано.

У судовому засіданні правопорушник ОСОБА_1 факту порушення встановленого законом порядку подання відомостей про виплачені доходи за визначених у протоколі обставин, що виявилось у несвоєчасному поданні податкового розрахунку сум доходів, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також, сум, нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2022 року, по строку до 09 серпня 2022 року, з фактичним поданням декларації 12 серпня 2022 року, з боку УКБ ВК НМР, де вона працює на посаді головного бухгалтера, що було виявлено під час проведення перевірки податкової звітності 02 вересня 2022 року, не визнала, заперечуючи свою провину у скоєнні інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, водночас, надавши до суду електронні скріни та квитанції від 09 серпня 2022 року на підтвердження виконання вимог п.176.2 п.п.б) Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року щодо своєчасного подання відомостей про виплачені доходи до ДПІ у вигляді податкового розрахунку, який з невідомих причин не був прийнятий податковою службою 09 серпня 2022 року, додатково зазначивши, що вона, працюючи на посаді тривалий час, є фахівцем в галузі формування звітності, користування електронними ключами, обміну електронними документами з контролюючими органами, тощо, однак, причину, за якою не було прийнято означений звіт вона вказати не може, оскільки, 12 серпня 2023 року на дату прийняття звітності, вона виконувала аналогічний алгоритм дій щодо спрямування звіту, припускаючи можливість порушення функціонування електронної системи подання електронних документів.

Із досліджених у судовому засіданні електронних скрінів від 09 серпня 2022 року (а.с.4,8,9) вбачається, що податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, та сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2022 року у УКБ ВК НМР (), скеровано до податкового органу, відповідно до звітності, 09 серпня 2022 року, що підтверджено скін-копією сторінки, роздрукованої із електронного кабінету правопорушника ОСОБА_1 .

Із досліджених у судовому засіданні квитанції від 09 серпня 2022 року (а.с.5,6,7,10,11,12,13,14,15,16,17,18,20,21,22) вбачається, що звітний документ УКБ ВК НМР (), не зважаючи на скерування останнього до «Єдиного вікна подання електронної звітності» 09 серпня 2022 року (18:03:48), 09 серпня 2022 року (18:28:33), 09 серпня 2022 року (18:38:53), 09 серпня 2022 року (18:45:27), 09 серпня 2022 року (19:08:02), 09 серпня 2022 року (19:19:40), 09 серпня 2022 року (19:25:40), 09 серпня 2022 року (19:37:30), 09 серпня 2022 року (20:25:54), 09 серпня 2022 року (21:06:55), 09 серпня 2022 року (21:12:49), 09 серпня 2022 року (21:17:51), 12 серпня 2022 року (08:28:34), 12 серпня 2022 року (10:17:15), 12 серпня 2022 року (11:11:08) не прийнято, з зазначенням помилки невірний підпис за сертифікатом, невірність послідовності підписів КЕП, відсутність усіх підписів КЕП, не відповідність формату (стандарту) електронного документа, порушення порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, відправник автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України.

Із дослідженої у судовому засіданні інформації №1 від 09 серпня 2022 року (Додаток 2 до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами (розділ ІІІ п.11 (а.с.19) вбачається, що 09 серпня 2022 року на адресу ГУ ДПС у Хмельницькій області ДПС України з боку керівника УКБ ВК НМР ОСОБА_2 скеровано повідомлення про надання інформації щодо кваліфікованого електронного підпису, зокрема, інформації про сертифікати відповідальних осіб, яким делеговано право підпису електронних документів, а саме, головного бухгалтера УКБ ВК НМР правопорушника ОСОБА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, скеровані ГУ ДПС у Хмельницькій області ДПС України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, і, оцінюючи надані докази, в їх сукупності, приходить до висновку, що, в даному випадку, відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП.

У відповідності до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

І провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ст.7 ч.2 КУпАП).

Тож, ніхто не може бути підданий заходу впливу, в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом, що повністю резюмується з положеннями ст.62 Конституції України, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, і ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

ЄСПЛ у рішенні від 10 лютого 1995 року (справа «Allenet de Ribemont v. France») наголосив, що принцип презумпції невинуватості перш за все гарантія процесуального характеру по кримінальним справам, однак сфера застосування зазначеного принципу значно ширша: він обов`язковий не тільки для кримінального судочинства, що вирішує питання обґрунтованості обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

За змістом ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, Конституція України має найвищу юридичну силу, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Кожен, чиї права та свободи, визнані у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, було порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження (ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року «Право на ефективний засіб правового захисту»).

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП).

І завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також, виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст.245 КУпАП).

Основним документом, призначеним для фіксації юридичного факту адміністративного правопорушення, є протокол про адміністративне правопорушення, при цьому, для кожного виду адмінправопорушення, передбаченого КУпАП, в залежності від органу (посадової особи), якому підвідомче правопорушення, існує своя форма адмінпротоколу, зразки якого вміщуються в Інструкціях/Положеннях/Порядках оформлення матеріалів у справах про адміністративні правопорушення.

Тож, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи, і, якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це, також, зазначається в протоколі (ст.256 ч.1 КУпАП).

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 ч.1 КУпАП).

Водночас, адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені КУпАП, настає, якщо ці порушення, за своїм характером, не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

При цьому, склад адміністративного правопорушення (проступку) включає в себе ознаки, які об`єднуються в чотири групи (елементи), що характеризують: об`єкт адміністративного проступку, об`єктивну сторону проступку, суб`єкт адміністративного проступку, суб`єктивну сторону проступку, і являють собою нерозривну єдність, наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння, і у випадку, коли хоча б один з елементів відсутній або ж не відповідає тим властивостям, що передбачені відповідною статтею Особливої частини КУпАП, діяння адміністративним правопорушенням (проступком) не являється.

Тож, адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму дії або бездіяльності, проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, і саме наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, та які встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото/кінозйомки, відеозапису чи засобів фото/кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також, іншими документами.

Відповідальність за порушення порядку утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи, зокрема, неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян, визначена ст.163-4 ч.1 КУпАП.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері оподаткування доходів фізичних осіб.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, виражається у неутриманні або неперерахуванні до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахуванні податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомленні або несвоєчасному повідомленні державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Суб`єкт адміністративного проступку, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, посадови особи підприємств, установ і організацій, а також, громадяни суб`єкти підприємницької діяльності.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, характеризується наявністю вини, як у формі умислу, так і у формі необережності.

Однак, наданий до суду матеріал щодо вчинення з боку правопорушника ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, який складається лише із протоколу №2767/10/22-01-24-10 від 02 вересня 2022 року (а.с.2), у фабулі якого мова йдеться про те, що під час проведення перевірки своєчасності подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, та сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за І квартал 2022 року у УКБ ВК НМР (), по вулиці Шевченка, 1, міста Нетішин, співробітниками Головного управління ДПС у Хмельницькій області встановлено порушення вимог діючого законодавства 12 серпня 2022 року, з боку головного бухгалтера УКБ ВК НМР правопорушника ОСОБА_1 , яка, являючись посадовою особою УКБ ВК НМР, в порушення вимог ст.176 п.176.2 п.п.б) Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року (№2755-VІ, зі змінами та доповненнями), несвоєчасно подавши податковий розрахунок сум доходів, нарахованих (сплачених) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2022 року, по строку до 09 серпня 2022 року, з фактичним поданням податкового розрахунку 12 серпня 2022 року, здійснила несвоєчасне повідомлення ДПІ за встановленою формою відомостей про доходи громадян, не містить достатніх даних та жодних доказів, які б з достеменністю підтверджували, що правопорушник ОСОБА_1 , являючись суб`єктом інкримінованого тій адміністративного правопорушення, порушила порядок подання відомостей про виплачені доходи.

Натомість, надані з боку правопорушника ОСОБА_1 докази, зокрема, квитанції та скріни, роздруковані з електронного кабінету правопорушника ОСОБА_1 , що підтверджують своєчасність скерування повідомлення ДПІ за встановленою формою відомостей про доходи громадян, а саме по строку до 09 серпня 2022 року, будь-яким чином не спростовано з боку ГУ ДПС у Хмельницькій області, яким не надано жодної оцінки означеному факту, в тому числі, і не долучено інформації щодо забезпечення функціонування та можливості безперебійної роботи автоматизованої системи «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України, що формує електронне повідомлення у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (не приймання) чи реєстрації такого електронного документа, відповідно до Наказу МФ України «Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами» за №557 від 06 червня 2017 року (зі змінами та доповненнями), саме на час скерування правопорушником ОСОБА_1 повідомлення ДПІ за встановленою формою відомостей про доходи громадян, оскільки, за приписами ст.112 Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року (№2755-VІ, зі змінами та доповненнями), якими визначено загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: ..., в тому числі, вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору (п.п.112.8.9), при цьому, додані правопорушником ОСОБА_1 документи були надані податківцям під час складання відповідного протоколу безпосередньо з поясненнями останньої.

Отже, як вбачається з матеріалів справи будь-які ґрунтовні докази, які б беззаперечно свідчили про вчинення з боку правопорушника ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, за вказаних у протоколі обставин, відсутні, і під час судового розгляду ГУ ДПС у Хмельницькій області до суду не надано, крім того, за відсутністю акту перевірки, суд позбавлений можливості ідентифікувати наявність встановлених порушень вимог ст.176 п.176.2 п.п.б) Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року (№2755-VІ, зі змінами та доповненнями), у УКБ ВК НМР з боку головного бухгалтера УКБ ВК НМР правопорушника ОСОБА_1 , оскільки, саме з протоколу №2767/10/22-01-24-10 від 02 вересня 2022 року (а.с.2) вбачається, що перевіркою своєчасності подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, та сум утриманого з них податку, а також, сум нарахованого єдиного внеску охоплювався період І кварталу 2022 року, в той час, як у фабулі протоколу інкриміновані обставини стосуються ІІ кварталу 2022 року, що має бути встановлено, у відповідності до положень ст.251 ч.2 КУпАП, приписами якої визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП, оскільки, факт визнання особою (правопорушником) події правопорушення не звільняє особу, уповноважену на складання протоколу, яка виявила факт правопорушення, від доведення правомірності притягнення до адміністративної відповідальності,

і деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (рішення від 25 липня 2000 року (справа «Маттоціа проти Італії»), при цьому, суд не має права самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

До того ж, відповідно до практики ЄСПЛ, вина особи повинна бути обґрунтована доказами, і така доведеність провини може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, тобто, таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки, наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ від 18 січня 1978 року (справа «Ireland v. the United Kingdom»), критерій доведення якого «поза розумним сумнівом» застосовує ЄСПЛ що при оцінці доказів (рішення від 21 липня 2011 року (справа «Коробов проти України»).

І, у зв`язку з тим, що у судовому засіданні не здобуто належних та допустимих доказів, які б достеменно б свідчили про те, що правопорушник ОСОБА_1 , за визначених у протоколі обставин, порушила порядок подання відомостей про виплачені доходи, і, відповідно, враховуючи, що ГУ ДПС у Хмельницькій області не надано достатньо доказів, які б підтверджували наявність об`єктивної сторони інкримінованого адміністративного проступку, і, як наслідок, встановлювали б в діях причетної особи наявність адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, в тому числі, і винність у його вчиненні, суд, надаючи оцінку вказаним обставинам в їх сукупності, у відповідності до завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення, визначених ст.245 КУпАП, якими, зокрема, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.163-4 ч.1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , підлягає закриттю:

так як, згідно положень ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення,

оскільки, виходячи з загальноприйнятого принципу, закріпленому, в тому числі, і у ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, звинувачення та докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, Європейський суд з прав людини в контексті усталеної практики ЄСПЛ, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, зазначає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, і, хоча ст.6 п.1 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року у справі «SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE», №4909/04, §58, рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «RuizTorija v. Spain», №303-А, §29).

Таким чином, суд, підсумовуючи вищенаведене, і, відповідно, оцінюючи наявні докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП, що підтверджується здобутими та дослідженими у судовому засіданні об`єктивними даними, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що підлягають доказуванню і відповідають адміністративному правопорушенню, визначеному Особливою частиною КУпАП.

Питання щодо сплати судового збору, у зв`язку з закриттям справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.163-4 ч.1 КУпАП, стосовно правопорушника ОСОБА_1 , вирішенню не підлягає, оскільки, у відповідності до вимог ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення.

Речові докази у справі відсутні.

На підставі вищевказаного, керуючись ст.163-4 ч.1, ст.247 ч.1 п.1), ст.251, ст.252, ст.284, ст.289, ст.294 КУпАП, суд

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.163-4 ч.1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрити, на підставі ст.247 ч.1 п.1) КУпАП, за відсутності події і складу вищевказаного адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-4 ч.1 КУпАП.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення до Хмельницького апеляційного суду через Нетішинський міський суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: