Справа № 357/7126/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.06.2023 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП у Київській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 батальйон матеріального забезпечення, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий 12.02.2013 Білоцерківським МВ ДМС України в Київській області, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 978511, 16.05.2023 близько 10:30 год на АДРЕСА_1 ОСОБА_1 умисно вчинив сварку зі своїм сусідом ОСОБА_2 , в ході якої виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою та намагався побити, штовхав у присутності інших сусідів, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні свою винуватість не визнав та пояснив, що ОСОБА_2 це його сусід з яким вони проживають поряд. У зв`язку з тим, що останній отруїв його треновану собаку породи «Вівчарка», яка не один раз рятувала його життя на лінії фронту, 16.05.2023 він пішов до нього з`ясовувати відносини. Коли зайшов до нього у подвір`я, то запитав ОСОБА_2 , який сидів у кріслі біля будинку, чому він отруїв його собаку при цьому нецензурно до нього виражався. Це почула сусідка, вибігла з хати і запитала чому ми кричимо, на що він відповів, що це її не стосується. Також за ним прийшли два його неповнолітніх сини та дружина. Під час сварки він штовхнув сусіда у плече, коли вже збирався виходити то останній замахнувся на нього палицею і тоді у нього виникло бажання вдарити ОСОБА_2 , однак він цього не зробив. після цього вони із сім`єю пішли додому.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП з огляду на наступне.

У диспозиції ст. 173 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 251 КУпАП, визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Окрім того, до громадських місць відносяться ліфти і таксофони; приміщення та території закладів охорони здоров`я; приміщення та території навчальних закладів; дитячі майданчики; приміщення та території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту; під`їзди житлових будинків; підземні переходи; транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів; приміщення закладів ресторанного господарства; приміщення об`єктів культурного призначення; приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів тощо.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

До протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою додано рапорт помічника чергового Білоцерківського РУП ГУ НП у Київській області від 17.05.2023, відповідно до якого заявник звернувся з метою фіксації події, а саме, що вчора його сусід зайшов на його територію та зненацька почав його бити; письмові пояснення ОСОБА_2 від 24.05.2023, відповідно до яких 16.05.2023 близько 10:30 год до його подвір`я вірвався його сусід із будинку АДРЕСА_1 та безпідставно звинуватив його в отруєнні його собаки, почав бити його у присутності своїх неповнолітніх дітей та дружини; письмові пояснення ОСОБА_3 від 24.05.2023, відповідно до яких 16.05.2023 вона стала очевидцем конфлікту між сусідами, який відбувався у подвір`ї ОСОБА_2 .

Із вказаних доказів вбчається, що хуліганські дії ОСОБА_1 мали місце не у громадському місці, а у подвір`ї приватного будинку ОСОБА_2 .

Однак, як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, у провину ОСОБА_1 ставиться вчинення ним дрібного хуліганства 16.05.2023 близько 10:30 год на пров. Дмитра Яворницького в м. Біла Церква Київської.

Викладене вказує на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення не вірно зазначено місце вчинення правопорушення, тобто всупереч вимогам чинного законодавства, викладена у протоколі фабула правопорушення не відповідає фактичним обставинам справи. Окрім того у протоколі не зазначено об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Приймаючи до уваги приписи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011, заява N 16347/02), "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04), "Карелін проти Росії" (рішення від 20.09.2016, заява N 926/08), суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Тим самим, таке уточнення фабули судом є неприйнятним з наведених передумов.

Будь-які інші докази того, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі, тобто у громадському місці, відсутні. Самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення суд, не має права, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адмінправопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, зокрема відсутня його об`єктивна сторона.

Виходячи з положень ст. 8 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, а також те, що належних та допустимих доказів факту вчинення інкримінованого діяння не надано, суд дійшов висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження у справі про адміністративні правопорушення слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті7та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА