Справа 688/2334/23
№ 3/688/983/23
Постанова

Іменем України

07 липня 2023 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Козачук С.В, розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №961918 від 08.04.2023 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 08 квітня 2023 року в потязі №129/130 сполученням Ворохта Кременчук у вагоні №7 вчинив дрібне хуліганство, порушував громадський порядок, що виражалося у висловлюваннях нецензурною лайкою, образах персоналу Укрзалізниці. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Постановою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 07 червня 2023 року справа поверталась для належного оформлення, оскільки в порушення вимог ст. 256 КУпАП викладене в протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення є неконкретним, у ньому не зазначено (не розкрито) суть правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , виходячи із диспозиції ст. 173 КУпАП, не залучено потерпілих.

19 червня 2023 року на адресу суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , до яких було долучено рапорт поліцейського ВРПП Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшого сержанта поліції С.Козійчука про те, що перескласти протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не можливо, оскільки останній на телефонні дзвінки не відповідає.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, своїм процесуальним правом не скористався, заяв про відкладення розгляду справи, чи про розгляд справи у його відсутність не надав, своєї позиції щодо обставин вчинення правопорушення, передбаченго ст. 173 КУпАП, не висловив.

Дослідивши матеріали справи, дійшла висновку про необхідність закриття провадження в справі з огляду на таке.

За змістом ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

За диспозицією ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство трактується, як нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №961918 від 08 квітня 2023 року, не визначено потерпілого. В той же час, до матеріалів справи долучено письмові пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 07.04.2023 року, статус яких у протоколі не визначено.

Обвинувачення, викладене в протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП та є неконкретим, не містить часу вчинення правопорушення, не розкрито об`єктивної сторони правопорушення, а саме не зазначено, які саме дії та відносно кого вони вчинені, внаслідок чого було порушено громадський спокій та спокій громадян ОСОБА_1 , в якому місці це відбувалось. Окрім цього в графі «у присутності понятих» вказано «відео», однак жодних відеозаписів до матеріалів справи не долучено.

Матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП та підпадали б під ознаки дрібного хуліганства.

При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, приходжу до висновку, що в даному випадку не доведено наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому справа відносно останнього підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 245, 247, 251, 283, 284, 294 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: С.В. Козачук