Справа № 194/1013/23
Номер провадження 3/194/384/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2023 року Суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області Корягін В.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 154 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №856097 від 03.07.2023 року, 27.06.2023 року о 17-25 год. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 вкусив за ліву ногу собака, який належить ОСОБА_1 , чим спричинив заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_2 , чим вчинила правопорушення передбачене ч. 2 ст. 154 КУпАП.

Ознайомившись з матеріалами справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

ОСОБА_1 , згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 154 КУпАП.

Диспозиція частини 2 статті 154 КУпАП передбачає, що адміністративна відповідальність настає за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях), вчинені особою повторно протягом року.

Суд звертає увагу на те, що за п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року № 1376, у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

В той же час, ОСОБА_1 ставиться в провину те, що собака, який їй належить вкусив за ліву ногу ОСОБА_2 , чим спричинив заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_2 .

Отже, вказана фабула діяння не відповідає складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 154 КУпАП, тобто не містить вказівки на повторне протягом року вчинення правопорушення за ч. 1 ст. 154 КУпАП.

Натомість, диспозиція частини 3 статті 154 КУпАП передбачає, що адміністративна відповідальність настає за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Отже, враховуючи викладені обставини, в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення передбаченого частиною 3 статті 154 КУпАП, а саме дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення, в обов`язковому порядку має бути зазначена ознака, яка дає підставу кваліфікувати дії особи саме за цією частиною, а саме: спричинення заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну, а отже містити посилання на відповідну частину статті КУпАП.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо тварини, а саме: порода собаки; її вік чи інші ознаки; де на даний час знаходиться собака; якщо собака не вилучалась, то кому вона передана на відповідальне зберігання до вирішення справи по суті (що має бути підтверджено офіційними документами про місцезнаходження собаки), що в подальшому може унеможливити прийняття обґрунтованого рішення та його подальше виконання.

Копія міжнародного ветеринарного паспорту, яка додана до матеріалів справи, містить опис собаки, яка належить інший особі, а не тій, відносно якої складено адміністративний протокол.

Норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог статті 256 КУпАП, вмотивованою постановою для належного оформлення.

Наведені неточності щодо суті адміністративного правопорушення є недоліками, допущеними при складенні та оформленні адміністративного протоколу, що позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд адміністративної справи та прийняти рішення по ній.

Суд наголошує, що уточнювати протокол самостійно змоги не має, адже ЄСПЛ у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, нормами КУпАП не передбачено можливості суду як кваліфікувати так і перекваліфікувати дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Верховним Судом України визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005р. №14).

Таким чином, враховуючи те, що суд не має повноважень на визначення кваліфікації дій правопорушника, та обставини, викладені в протоколі щодо кваліфікації вчиненого правопорушення за ч. 2 ст. 154 КУпАП, вимагають визначення, оскільки без усунення зазначених недоліків, відсутня можливість розглянути справу про адміністративне правопорушення по суті, суд вважає, що адміністративний матеріал підлягає поверненню начальнику ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП Дніпропетровської області для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 256, 278 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 154 КУпАПповернути начальнику ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП Дніпропетровської області, для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Корягін