П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 936/478/23

Провадження № 3/936/303/2023

04 липня 2023 року смт.Воловець

Суддя Воловецького районного суду Закарапатської області Павлюк С.С., прокурора Онуфрія В.І., особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника Повідайчика О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань у Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, старшого державного інспектора Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

01.05.2023 до Воловецького районного суду Закарпатської області від Управління стратегічних розслідувань у Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протоколи відносно ОСОБА_2 про вчинення нею адміністративних правопорушень, передбачених за ч.1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу №78 від 20.04.2023 старший державний інспектор Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області Півкач В.П., виконуючи обов?язки начальника Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області, будучи державним службовцем відповідно до п.п."в" п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб?єктом відповідальності за правопорушення пов?язане з корупцією, на якого поширюється дія Закону «Про запобігання корупції», всупереч вимогам пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», складаючи подання про встановлення надбавки для працівників (у тому числі собі), крім керівника Воловецької ДПІ ГУ ДПС у Закарпатській області, не повідомила у встановленому законом випадку та порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника про наявність у неї реального конфлікту інтересів при визначенні собі відсотку надбавки та підписанні в липні 2021 подання про встановлення собі 100% надбавки за липень 2021, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів..

Згідно протоколу №79 від 20.04.2023 старший державний інспектор Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області Півкач В.П., виконуючи обов?язки начальника Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області, будучи державним службовцем відповідно до п.п."в" п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб?єктом на якого поширюється дія Закону «Про запобігання корупції», всупереч вимогам пункту 3 частини першої статті 28 Закону, в період липня 2021 вчинила дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписала подання про встановлення надбавки для працівників (у тому числі собі), крім керівника Воловецької ДПІ ГУ ДПС у Закарпатській області, тобто вчинила дії та приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів при визначенні собі надбавки та підписанні в липні 2021 подання про встановлення собі 100% надбавки за липень 2021 у розмірі 6375 грн., чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

29.06.2023 постановою судді Воловецького районного суду Закарпатської області Павлюк С.С. вказані вище справи об`єднані в одне провадження.

Прокурор в суді підтримав доводи викладені в протоколах, пояснення дав аналогічні викладеним у його письмовому висновку, та просить притягнути ОСОБА_2 за скоєні корупційні правопорушення до відповідальності, призначивши стягнення у виді 400 неоподаткованих доходів громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вище вказаному заперечила та пояснила, що закон не порушувала, подання про преміювання погоджувала в телефонному режимі, подання було направлено до ГУ ДПС в Закарпатській області 28.07.2021, сума виплати представлялась керівником безпосередньо в ГУ ДПС.

Захисник Повідайчик О.І. в суді просив провадження по справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушень передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та зазначив, що відповідно до роз?яснень НАЗК щодо наявності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці від 13.06.2022 №11 - конфлікт інтересів буде відсутній, якщо керівник приймає рішення щодо виплати собі стимулюючих виплат за погодженням із суб?єктом призначення - керівником вищого рівня. З даного роз?яснення слідує, що після отримання погодження щодо розміру премії керівник державної служби не буде діяти в умовах реального конфлікту інтересів навіть якщо встановлюватиме самому собі стимулюючу виплату. ОСОБА_2 отримавши попереднє погодження щодо встановлення надбавки від в.о. заступника начальника Головного управління ДПС в Закарпатській області, не діяла та не приймала рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Заслухавши думку особи, стосовно якої складений протокол, її захисника та прокурора, а також дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Прокурор в ході розгляду справи звернувся із клопотанням про повну фіксацію ходу судового розгляду, мотивуючи його нормами ст.129 КУ та 245 КУпАП, однак таке клопотання не заслуговує на задоволення виходячи з того, норма ст.129 КУ є бланкетною, а чинним КУпАП не передбачено фіксації судового розгляду.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

На підставі ст. 252 зазначеного Кодексу суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п.3 наказу начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області №639-в від 06.07.2021, виконання обов?язків начальника Воловецької державної податкової інспекції ГУ ДПС у Закарпатській області на період відпустки ОСОБА_3 покладено на старшого державного інспектора Воловецької державної податкової інспекції ГУ ДПС у Закарпатській області Півкач В.П.

Як вбачається із подання про встановлення надбавки для працівників, крім керівника Воловецької ДПІ Головного управління ДПС у Закарпатській області за липень 2021 , ОСОБА_2 як в.о. начальника Воловецької державної податкової інспекції ГУ ДПС у Закарпатській області встановлено собі надбавку в розмірі 100%. Дане подання погоджено в.о. заступника начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області Ігнатенко С.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Дії ОСОБА_2 , не пов`язані з визначення надбавки самій собі, оскільки розмір її надбавки визначався її безпосереднім керівником, а тому факт підписання самого подання не є таким, що вчинене в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відсутність хоча б одного з цих елементів складу адміністративного правопорушення виключає адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною другою статті 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій, які полягають у вчиненні особою дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Отже, обов`язковою ознакою зазначеного правопорушення є корисливий або інший особистий інтерес особи, яка його вчинила.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, полягає в діях особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була утриматись від вчинення певних дій або прийняття певних рішень, однак не зробила цього.

Суб`єктивна сторона зазначених правопорушень характеризується прямим умислом.

Відтак, зібрані органом поліції докази не дозволяють категорично та беззаперечно стверджувати, тобто встановити поза розумним сумнівом, що встановлення надбавки ОСОБА_2 здійснено нею з покладанням виключно на її власну дискрецію, без будь-яких попередніх погоджень, призвели до неналежного виконання нею посадових обов`язків, а також наявність в неї корисливого чи іншого інтересу, окрім як належної оплати її праці. Розмір виплаченої надбавки (6375,00 грн.) не можна вважати корисливим інтересом в розумінні обов`язкової ознаки інкримінованого правопорушення, оскільки розмір такої виплати є незначним.

Інкриміновані ОСОБА_2 дії носять формальний характер, не є суспільно шкідливими. Виплата надбавки ОСОБА_2 здійснювалася з дотриманням визначених установчими документами підприємства внутрішніх процедур, які усували ризики прийняття необґрунтованого рішення, а саме після скерування відповідного подання про нарахування надбавки, наказом ГУ ДПС у Закарпатській області від 27.07.2021 року №52-ф «Про встановлення надбавок працівникам ГУ ДПС у Закарпатській області за липень 2021 року» згідно затверджених подань структурних підрозділів про встановлення надбавок, зокрема старшому державному інспектору ОСОБА_2 в розмірі 6375,00 гривень.

Враховуючи наведене, можна констатувати, що відповідне подання про встановлення надбавок працівникам Воловецької ДПІ, в тому числі ОСОБА_4 , було погоджено шляхом винесення відповідного наказу, а відтак рішення про виплату надбавки остання не приймає, а лише пропонує.

Крім того, як встановлено в судовому засіданні, у Воловецькому ДПІ відсутній порядок та форма повідомлення про конфлікт інтересів, як цього і немає у ст.28 Закону, а тому твердження ОСОБА_2 про те, що остання в телефонному режимі попередньо узгоджувала із вищим керівництвом % надбавки, ніким не спростовано.

Також слід звернути увагу на Роз`яснення НАЗК щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці №11 від 13.06.2022 року, а саме конфлікт інтересів буде відсутнім, якщо керівник приймає рішення щодо виплати стимулюючих виплат за погодженням із суб`єктом призначення/керівником вищого рівня.

НАЗК звертає увагу на те, що погодження розміру стимулюючої виплати є умовою реалізації службового повноваження керівника щодо її встановлення самому собі, а не самостійним службовим повноваженням, тому вимоги ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції» (повідомляти про конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів) на випадки звернення за отриманням зазначеного погодження (може здійснюватися, у тому числі, шляхом підписання та направлення письмового подання чи пропозиції) не поширюється.

Крім того, згідно п.п.1.1.1 розділу 1 Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017р. № 839, «відсутність дискреційних повноважень виключає наявність реального конфлікту інтересів».

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що складені протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 не містять інформації щодо наявності в діях останньої корисливої мети та умислу на вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Зібраними матеріалами справи не доведена наявність суперечності між приватним майновим інтересом ОСОБА_2 та її службовими повноваженнями як виконуючої обов?язки начальника Воловецької державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Закарпатській області, і не визначено, в чому саме полягав вплив цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість її рішень про встановлення надбавки для працівників (у тому числі собі), шляхом підписання подання, яке включало розмір і її надбавки, визначеної її безпосереднім керівником.

Таким чином, існування реального конфлікту інтересів не доведено в судовому засіданні під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 .

Згідно зіст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст. 252 КУпАП.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст 172-7 КУпАП, а тому провадження в об`єднаній справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 9,172-7, 247, 251 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Повний текст постанови виготовлено 05.07.2023.

Суддя: Павлюк С.С.