Справа № 456/2200/23
Провадження № 3/456/1219/2023
ПОСТАНОВА

іменем України

26 червня 2023 року місто Стрий Львівської області

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Микитин В.Я., розглянувши справу за матеріалами, котрі надійшли від Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , з середньою освітою, одруженого, на утриманні неповнолітніх та непрацездатних осіб не має, пенсіонера, встановленими законодавством України пільгами не користується, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за ч. 5 ст. 122 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 20.04.2023 року о 10:46 год. по вул. Болехівськау м. Стрий Львівської області, керуючи належним йому транспортним засобом марки VOLKSWAGEN моделі SHARAN, реєстраційний номер НОМЕР_1 , був не уважний, виїжджаючи на перехресті нерівнозначних доріг з другорядної на головну, не надав перевагу в русі службовому транспортному засобові марки RENAULT моделі EXPRESS, реєстраційний номер НОМЕР_2 , котрий рухався по головній дорозі, чим змусив водія зазначеного транспортного засобу різко зменшити швидкість та змінити напрям руху задля уникнення зіткнення, створивши таким чином аварійну ситуацію, та порушивши вимоги підпункту «д» пункту 2.3., пункту 16.11. Правил дорожнього руху.

Судові засідання у цій справі про адміністративне правопорушення призначалися суддею двічі, а саме на 24.05.2023 року о 09:05 год. та на 26.06.2023 року о 09:05 год. у залі судових засідань у приміщенні Стрийського міськрайонного суду Львівської області, що за адресою: вул. Т. Шевченка, 89, м. Стрий, Львівська область.

ОСОБА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності, будучи щоразу повідомленим про дату, час та місце розгляду цієї справи про адміністративне правопорушення шляхом скерування рекомендованими листами судових повісток на адресу його місця проживання, вказану ним-же під час оформлення відносно нього матеріалів про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 122 КУпАП, у жодне з призначених судових засідань не з`явився, про причини своєї неявки суддю не повідомляв, будь-яких заяв чи клопотань не подавав. Крім того, інформація про розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 122 КУпАП щоразу розміщувалася на офіційному вебпорталі «Судова влада України» Стрийського міськрайонного суду Львівської області у розділі «інформація для громадян з найменуванням ГРОМАДЯНАМ (https://stm.lv.court.gov.ua).

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які значаться потерпілими від адміністративного правопорушення, будучи щоразу належно та завчасно повідомленими про місце, дату та час судового розгляду цієї справи про адміністративне правопорушення шляхом отримання судових повісток через книгу розносної кореспонденції суду за місцем здійснення ними професійної діяльності у Стрийському РУП ГУ НП у Львівській області, у жодне з призначених судових засідань не з`явилися, про причини своєї неявку суддю не повідомляли, будь-яких заяв чи клопотань не подавали.

В силу ч. 2 ст. 268 та ч. 2 ст. 269 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 122 КУпАП, присутність особи, який притягається до адміністративної відповідальності, як і осіб, які значаться потерпілими від адміністративного правопорушення, не є обов`язковою, а тому суддя, враховуючи строки накладення адміністративного стягнення, встановлені приписами ч. 2 ст. 38 КУпАП, вважав за доцільне розглядати дану справу про адміністративне правопорушення за відсутності усіх її учасників. Суддя переконаний, що призначати судовий розгляд цієї справи про адміністративне правопорушення втретє при наведених вище обставинах буде недоцільним, так як здійснення такого розгляду без участі осіб, присутність яких не визначена законом як обов`язкова, не суперечитиме завданню провадження у даній справі про адміністративне правопорушення, а всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати усі обставини цієї справи можливо й за відсутності зазначених осіб.

При цьому, така позиція судді узгоджується з рішенням Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України» (заява № 36665/02), котре набуло статусу остаточного та відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. У своїх багатьох рішеннях Європейський Суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддя, дослідивши матеріали цієї справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи. Висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Порядок дорожнього руху на території України відповідно до Закону України «Про дорожній рух», встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року за № 1306 «Про правила дорожнього руху».

Так, підпунктом «д» пункту 2.3. та пунктом 16.11. Правил дорожнього руху, порушення котрих ставиться у провину ОСОБА_1 , для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху. На перехресті нерівнозначних доріг водій транспортного засобу, що рухається по другорядній дорозі, повинен дати дорогу транспортним засобам, які наближаються до даного перехрещення проїзних частин по головній дорозі, незалежно від напрямку їх подальшого руху.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КУпАП порушення, передбачені частинами першою-четвертою цієї статті, серед котрих й порушення правил проїзду перехресть та порушення вимог дорожніх знаків, що спричинили створення аварійної обстановки, а саме примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів щодо забезпечення особистої безпеки або безпеки інших громадян, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення права керування транспортними засобами на строк від шести місяців до одного року.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів цієї справи про адміністративне правопорушення, особа, який притягається до адміністративної відповідальності, будучи водієм, вимог наведених вище Правил дорожнього руху не дотримався, так як його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, у розумінні згаданих приписів статей 245, 251-252 КУпАП, доведена належними та допустимими доказами, зокрема стверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 475000, котрий складений 20.04.2023 року о 11:25 год. інспектором ВРПП Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області лейтенантом поліції Чичерською Г.М. відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 122 КУпАП у чіткій відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення, яке призвело до порушення Правил дорожнього руху;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , наданими ним як водієм під час оформлення відносно нього даних матеріалів про адміністративне правопорушення, щодо обставин події, які також кореспондуються з даними вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення у частині часу та місця її настання та вказують на те, що останній порушив названі пункти Правил дорожнього руху, чого він не заперечує;

- записом з відеореєстратора працівників Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, котрі здійснювали зупинку керованого ОСОБА_1 транспортного засобу марки VOLKSWAGEN моделі SHARAN, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який кореспондується з фактичними обставинами справи та вказує на факт порушення ним як водієм названих Правил дорожнього руху. Суддя звертає увагу, що такий запис із відеореєстратора, котрим зафіксовано обставини порушення правил дорожнього руху, є доказом, що може підтверджувати факт вчинення водієм порушення Правил дорожнього руху, про що констатовано у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15.11.2018 року у справі № 678/991/17, адміністративне провадження № К/9901/6128/18.

Беручи до уваги вищевикладене, суддя вважає, що в діях особи, який притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, оскільки останній, будучи водієм, не виконав обов`язку не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху, зокрема порушив Правила дорожнього руху щодо проїзду нерівнозначного перехрестя, що спричинило створення аварійної обстановки.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , який у своїх письмових поясненнях, наданих ним як водієм під час оформлення відносно нього даних матеріалів про адміністративне правопорушення,себе визнав повністю винним, беручи до уваги також відсутність обставин, які обтяжують чи пом`якшують його відповідальність, суддя приходить до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у вигляді штрафу у розмірі вісімдесят п`ять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 445 грн.. На переконання судді, застосування зазначеного заходу адміністративного стягнення буде необхідним та достатнім для досягнення визначеної у ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні будь-які дані, котрі б підтверджували звільнення особи, який притягується до адміністративної відповідальності, від сплати судового збору, а, відтак, слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення на таку особу адміністративного стягнення, у розмірі 536 грн. 80 коп.

На підставі викладеного та керуючись статтями 8-9, 23, 33-35, 40-1, 122, 221, 245, 251-252, 268, 276, 279-280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 445 (одна тисяча чотириста сорок п`ять) грн..

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору.

Копію постанови протягом трьох днів вручити під розписку або вислати особі, щодо якого її винесено , про що зробити відповідну відмітку у справі.

Копію постанови протягом трьох днів вислати особам, які значаться потерпілими від адміністративного правопорушення, на їх відповідне прохання про це.

З платіжними реквізитами для оплати штрафу в гривнях та справляння судового збору можна ознайомитись за вебсторінками: https://stm.lv.court.gov.ua/sud1323/gromadyanam/tax та https://stm.lv.court.gov.ua/sud1323/gromadyanam/paying.

Серед іншого, положеннями статей 307 та 308 КУпАП встановлено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби та стягнення у подвійному розмірі визначеного штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Строк пред`явлення даної постанови до виконання становить три місяці.

Суддя Володимир МИКИТИН