ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
27 червня 2023 рокуСправа №: 695/2158/23
Номер провадження 3/695/1478/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Бойко Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління СБ України в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт НОМЕР_1 , виданий Золотоніським РВ УДМС в Черкаській області 14.02.2013, РНОКПП НОМЕР_2 , заступника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 16 від 09.06.2023 ОСОБА_1 (надано допуск до державної таємниці за формою 2 (два), розпорядження УСБУ в Черкаській області від 04.10.2019 № 114д), перебуваючи на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області та виконуючи обов`язки щодо технічного захисту інформації в названій установі (наказ №489 від 14.12.2021), порушив вимоги статті 28 (обов`язки громадянина щодо збереження державної таємниці) Закону України «Про державну таємницю» (далі - Закон), статті 8 Закону України Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах та пункти 442-445 «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 18.12.2013 № 939 (Порядок 939).

Так, у ході проведення тематичної перевірки стану охорони державної таємниці в Золотоніському районному відділі поліції ГУНП в Черкаській області, яка проводилась комісією Управління СБ України в Черкаській області 26.05.2023 у кабінеті № 311, установлено, що ОСОБА_1 не здійснив контроль за дотриманням режиму секретності в автоматизованій системі (АС класу 1 інв. 10146033 гриф секретності цілком таємно), а саме: допустив використання технічних засобів (флеш-носів) не зазначених у формулярі цієї системи (порушення вимог п. 442 Порядку 939). Крім цього, допустив використання флеш-носіїв, які не обліковані в РСО (порушення вимог п. 445 Порядку 939). Вищевказані дії (бездіяльність) створило загрозу витоку секретної інформації та можливий її вихід у неконтрольований обіг.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення у сфері охорони державної таємниці, відповідальність за яке передбачено пунктом 6 частини 1 статті 212-2 КУпАП (невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці).

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначив, що провину у скоєному визнає, просить справу розглянути без його участі.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом вживались належні заходи для повідомлення ОСОБА_1 про день, місце і час розгляду справи.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України" (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає можливим провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали провадження, суд відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 р. та ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 р., ратифікованою Україною 17.07.1997 р. передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Так, згідно п. 4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що санкції, які згідно національному законодавству Договірних держав не входять у сферу кримінальних покарань, можуть вважатися такими в світлі положень Конвенції. У своїх рішеннях у справах «Малофєєв проти Росії від 30 травня 2013 року», «Малиге проти Франції від 23 вересня 1998 року», «Озтюрк проти Германії» ЄСПЛ визнав адміністративні правопорушення кримінальними злочинами, які підпадають під гарантії статі 6 Конвенції.

Крім того, у п. 21 свого рішення у справі «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., з наступними змінами, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з обов`язком держави виконати рішення ЄСПЛ у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до ЄСПЛ.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до диспозиції п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про державну таємницю в частині невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

Судом встановлено, що згідно витягу з наказу Головного Управління Національної поліції в Черкаській області «По особовому складу» № 81/ос від 30 березня 2023 року від 26.07.2021 № 177 майор поліції ОСОБА_1 призначений заступником начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області у порядку переведення з 01 квітня 2023 року.

Так, згідно копії Наказу «Про припинення та надання доступу до державної таємниці працівникам Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області № 1д від 06.01.2021 надано доступ до державної таємниці для роботи з інформацією, що має ступінь секретності «Цілком таємно», «Таємно», капітану поліції ОСОБА_1 оперуповноваженому сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції Головного управління поліції в Черкаській області.

Відповідно до копії наказу «Про призначення відповідального за захист інформації в АС та адміністраторів АС класу 1» № 489 від 14.12.2021 призначено відповідальним за захист інформації в автоматизованих системах Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області заступника начальника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Суханюк Олександра Миколайовича.

Також згідно з дорученням № 83/65/01-2023 від 26.05.2023 «Про призначення відповідального за захист інформації в АС та адміністраторів АС класу 1» заступника начальника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_1 призначено відповідальним за захист інформації в автоматизованих системах Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області.

У зв`язку з допуском до державної таємниці ОСОБА_1 взяв на себе зобов`язання громадянина України не допускати розголошення будь-яким способом державної таємниці, яка йому буде довірена або стане відомою у зв`язку з виконанням службових обов`язків; виконувати вимоги режиму секретності; додержуватися вимог законодавства України про державну таємницю відповідно до ст. 23, 29 Закону України «Про державну таємницю».

Відповідно до витягу з Посадової інструкції заступника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області до його завдань, обов`язків та повноважень відносяться, зокрема: відповідно до Законів України «Про державну таємницю», «Про оперативно-розшукову діяльність» та наказу МВС «Про затвердження Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України» від 05.05.2016 № 07, він організовує та проводить оперативно-розшукову діяльність у Золотоніському відділі поліції, контролює діяльність підпорядкованих працівників в даному напрямку; при виконанні службових завдань та використанні інформації, яка міститься в інтегрованій системі інформаційно-пошуковій системі МВС України, дотримується положень Закону України « Про захист персональних давних»; уживає заходів щодо зміцнення дисципліни та додержання законності в секторі кримінальної поліції відділу, координує і контролює особисто, несе персональну відповідальність за вказаний напрям роботи.

Відповідно до Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, установах, організаціях, затвердженого Постановою КМУ від 18.12.2023 № 939, під час обробки секретної інформації забороняється використання в автоматизованих системах технічних засобів, не зазначених у формулярі таких систем, зміна складу основних та допоміжних технічних засобів і атестованих об`єктів інформаційної діяльності (зокрема, шляхом внесення до режимних приміщень технічних засобів, радіоелектронних пристроїв, мобільних терміналів тощо, використання флеш-носіїв та інших електронних пристроїв, що не пройшли спеціальних досліджень у складі об`єкта (автоматизованих систем) для обробки секретної інформації).

З огляду на зазначене встановлено, що ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження у суді, та підтверджується сукупністю наявних в матеріалах справи доказів, досліджених у судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 16 від 09.06.2023, який складений в присутності ОСОБА_1 ; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в протоколі, згідно яких останній свою провину по факту, викладеному в протоколі про адміністративне правопорушення, визнав в повному обсязі; довідкою про вчинення адміністративного правопорушення заступником начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, видана головним спецвалістом ВОДТ УСБУ в Черкаській області підполковником М.Філіпенко № 26/1786 від 09.06.2023; витягом з Посадової інструкції заступника начальника сектору кримінальної поліції Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, складеної начальником РСС Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області Р.Костюченко № 6598/65-2023 від 01.06.2023; копією доручення № 83/65/01-2023 від 26.05.2023 «Про призначення відповідального за захист інформації в АС та адміністраторів АС класу 1»; витягом з наказу ГУНП в Черкаській області по особовому складу № 81 о/с від 30.03.2023.

Дані докази у розумінні ст. 251 КУпАП, суд визнає належними, допустимими, та такими, які повністю доводять вину ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП знайшла своє повне підтвердження в суді, і його дії кваліфіковані правильно, оскільки він порушив законодавство про державну таємницю в частині невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

При призначенні виду адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а саме, що ОСОБА_1 не є інвалідом, згідно даних в протоколі про адміністративне правопорушення раніше до адміністративної відповідальності не притягався.

Обставиною, що згідно ст. 34 КУпАП, пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 , суд визнає повне визнання своєї провини.

Обставин, що згідно зі ст. 35 КУпАП, обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу та майновий стан правопорушника, а також характер та суспільну небезпеку вчиненого ним правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити стягнення у виді штрафу в дохід держави, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2023 року складає 536,80 грн.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору суду не надано, а відтак, з нього належить стягнути судовий збір у сумі 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9,33, 40-1,212-2, 221,276,277,283,284 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП та призначити адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Бойко Н.В.