Справа № 555/722/23
Номер провадження 3/555/351/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2023 року

Суддя Березнівського районного суду Рівненської області Старовецька Ю.В., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , 1973 року народження, жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, головного бухгалтера ТзОВ «Київська торгівельно-інвестиційна компанія»,

за ч.1 ст.163 - 1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №2995/ж12/17-00-07-02 від 13 квітня ( без зазначення року) року вбачається, що при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Київська Торгівельно-Інвестиційна Компанія», встановлено, що головний бухгалтер ТОВ «Київська Торгівельно-Інвестиційна Компанія» ОСОБА_1 порушила порядок ведення податкового обліку, а саме п.185.1. ст. 185, п.п.«а» п.198.1, п.198.3 ст.198, п.201.10 ст.201, п.200,4 ст.200 розділу III Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (із змінами та доповненнями), в результаті чого завищено від`ємне значення з ПДВ згідно податкової декларації за серпень 2022 року на загальну суму 107 667 грн.

Дії особи кваліфіковано за частиною 1 статті 163-1 КУпАП України.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення. Винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 вину у вчинення правопорушення не визнала та вказала, що рішення податкового органу, прийняті за результатами перевірки товариства, які стали підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскаржено до ДПС України. Оскільки відповідно до положень п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України у випадку оскарження податкового повідомлення-рішення грошове зобов`язання є неузгодженим, відсутні підстави для притягнення її до відповідальності. На підставі наведеного, просить провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши докази у справі, суд приходить до наступних висновків.

За правилами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно висновку Акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Київська Торгово-Інвестиційна Компанія» від 17.02.2023 року встановлено порушення платником податків п.185.1. ст. 185, п.п.«а» п.198.1, п.198.3 ст.198, п.201.10 ст.201, п.200,4 ст.200 розділу III Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (із змінами та доповненнями), в результаті чого завищено від`ємне значення з ПДВ згідно податкової декларації за серпень 2022 року на загальну суму 107 667 грн.

Як встановлено із рішення про продовження строку розгляду скарги ДПС України отримано скаргу ТОВ «Київська Торгово-Інвестиційна Компанія» податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України у Рівненській області та вирішено продовжити строк розгляду скарги до 02.06.2023 року.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 8 вересня 2020 року по справі №П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Відповідно до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Крім того, відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

З наведених норм права вбачається, що правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки.

Відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

КСУ зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п. 4 рішення ВП КСУ у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК від 26.02.2019№ 1-р/2019).

«Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши наявні в справі докази, суд приходить до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення відносно останнього підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст.245, 247, 283,284 КУпАП суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Березнівський районний суд Рівненської області.

Суддя Березнівського

районного суду Старовецька Ю. В.