Справа № 644/1167/23
Провадження № 3/644/556/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 грудня 2023 р. м.Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Попової В.О.,

за участю секретаря судового засідання Плаксій К.А.,

особи, яка притягується до адміністративної

відповідальності ОСОБА_1 ,

представників особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності адвокатів Кореняк Ю.С., Стеценка А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, матеріали по якій надійшли з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації проживання/перебування: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 455745 від 23.02.2023 водій ОСОБА_1 22 лютого 2023 року о 23 годині 45 хвилин в місті Харків, рухаючись по вул. Дністровській, 84 керував транспортним засобом Mersedes-Benz CL 550, державний номерний знак НОМЕР_3 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місті зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest 6810 та в закладі охорони здоров`я КНП ХОР ОНД, відмовився під відеозапис бодікамерою 472300, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України.

Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання адміністративного протоколу, кваліфіковано за частиною 1 статті 130 КУпАП, а саме як відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження огляду на стан сп`яніння, відповідно до встановленого порядку.

Представники ОСОБА_1 адвокати Кореняк Ю.С. та Стеценко А.А. в судовому засіданні просили суд закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення. Адвокат Кореняк Ю.С. мотивувала свої доводи аналогічно викладеному в письмових поясненнях. Категорично наполягала на тому, що наявне порушення процедури проведення огляду ОСОБА_1 , який є військовослужбовцем, про що було повідомлено працівників поліції, які складали протокол. ОСОБА_1 повідомляв працівників поліції про те, що він є військовослужбовцем, але зазначені обставини не зафіксовано відеозаписом, який не є безперервним, розпочинається з 23 години 58 хвилин 22.02.2023 року, в той час як в протоколі зазначено, що подія відбулася о 23 годині 45 хвилин 22.02.2023 року. Працівником поліції ОСОБА_2 , який склав протокол, не було повідомлено про дану подію працівників Військової служби правопорядку та командира військовослужбовця ОСОБА_1 для забезпечення законності проведення його огляду на стан сп`яніння. Адвокат Кореняк Ю.С. зазначила, що нею до Управління патрульної поліції в Харківській області було направлено скаргу на дії працівника поліції Ситака І.С. У відповідь на скаргу отримано інформацію про те, що в ході службового розслідування встановлено, щоінспектором УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Ситаком І.С. при складанні протоколу серії ААД № 455745 за частиною 1 статті 130 КУпАП було вчинено дисциплінарний проступок, що виразився в т.ч. в порушенні вимог ст.ст. 57, 59, 63 Конституції України, пункту 2 частини 1 статті 18 ЗУ «Про національну поліцію», ст.ст. 256, 268 КУпАП.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши надані разом з протоколом про адміністративне правопорушення матеріали, а також переглянувши відеозапис з нагрудної камери поліцейського, установив наступне.

Частиною 1статті 130 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за керування транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває у стані алкогольного сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до положень статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Пункт 1.9.ПДР України передбачає, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до пункту 1.10. ПДР України, водієм є особа, яка керує транспортним засобом і має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії.

Відповідно до вимог пункту 2.5. ПДР України, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до пункту 2 Розділу І «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої наказом МВС України, МОЗ України №1452/735 від 09.11.2015 року, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

За змістом зазначених положень особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності, коли вона керувала транспортним засобом в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, що визначається лише у встановленому чинним законодавством порядку, а так само за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Отже, для вирішення питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності за частиною 1статті 130 КУпАП слід перевірити, чи було дотримано вимог закону при вирішенні питання наявності в діях складу адміністративного правопорушення, зокрема, чи керувала особа, тобто була водієм транспортного засобу на місці його зупинки, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Порядок проходження огляду водіїв на стан сп`яніння регламентується статтею 266 КУпАП та Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом МВС України № 1452/735 від 09 листопада 2015 року.

Положеннями «Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 №1395(далі Інструкція), врегульовано порядок оформлення протоколів про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу ІІ Інструкції встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складається в письмовій формі відповідно до статті 254 КУпАП. До протоколу про адміністративне правопорушення, крім іншого, долучаються інші документи та матеріали, які містять інформацію про правопорушення.

Сам по собі протокол не є беззаперечним доказом на підставі якого встановлюється факт вчинення особою адміністративного правопорушення, а документом, в якому фіксуються обставини можливого правопорушення. Водночас, факт вчинення адміністративного правопорушення має встановлюватись судом з урахуванням інших доказів по справі, які мають відповідати критеріям належності, допустимості, достовірності, достатності та в своїй сукупності підтверджувати вину особи поза розумним сумнівом.

Як убачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 455745 від 23.02.2023, водій ОСОБА_1 22 лютого 2023 року о 23 годині 45 хвилин в місті Харків, рухаючись по вул. Дністровській, 84 керував транспортним засобом Mersedes-Benz CL 550, державний номерний знак НОМЕР_3 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місті зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest 6810 та в закладі охорони здоров`я КНП ХОР ОНД, відмовився під відеозапис бодікамерою 472300, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення додано: направлення на огляд воді транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів та відеозапис з нагрудної камери поліцейського.

Суд враховує, що частиною 1статті 40 Закону України «Про національну поліції» врегульовано застосування поліцейськими технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Крім того, технічні засоби, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису є доказами в справі про адміністративне правопорушення та в силу положень статей 251,252 КУпАП є предметом оцінки суду у сукупності з іншими доказами при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Оскільки у відповідності до приписів ст. 254 КУпАП складання протоколу про адміністративне правопорушення передбачено виключно у випадку його вчинення, уповноважена посадова особа на момент складання протоколу повинна мати в своєму розпорядженні належні та допустимі докази, визначені ст. 251 КУпАП, які беззаперечно доводять вину особи у вчиненні правопорушення.

З досліджених відеозаписів з нагрудної камери поліцейського, який був долучений до адміністративного протоколу вбачається, що відео не містить даних щодо: факту керування даним автомобілем ОСОБА_1 та перебування останнього за кермом, з відеозапису вбачається, що протокол працівником поліції складався в автомобілі патрульних за відсутністю ОСОБА_1 , якому не було роз`яснено права за ст.268 КУпАП та ст.63 Конституції. Крім того відеозапис не є безперервним та розпочинається з 23 години 58 хвилин 22.02.2023 року, в той час як в протоколі зазначено, що подія відбулася о 23 годині 45 хвилин 22.02.2023 року, тобто після того як ОСОБА_1 повідомив поліцейським про те, що, він є військовослужбовцем.

Таким чином в відтворених у судовому засіданні відеозаписів з нагрудної камери поліцейського та доданих до протоколу письмових матеріалів, містять очевидні суперечності та протиріччя один одному.

Крім того, з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 на протязі усього спілкування із працівниками поліції, поводить себе спокійно, координація рухів та мови у нього не порушена, пальці рук його не тремтять, він має цілком природній вигляд.

З відповіді т.в.о. Начальника ДПП УПП в Харківській області від 14.11.2023 вих.№12639 вбачається, що інспектором УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Ситаком І.С. при складанні протоколу відносно ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 за частиною 1 статті 130 КУпАП було вчинено дисциплінарний проступок, що виразився в порушенні вимог ст.ст. 57, 59, 63 Конституції України, пункту 2 частини 1 статті 18 ЗУ «Про національну поліцію», ст.ст. 256, 268 КУпАП, пункту 2 частини 1 статті 18 ЗУ «Про національну поліцію», ст..ст. 256, 268 КУпАП, п. 2 ч.З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пп.1,10 пункту 3.1. розділу II посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП (відповідь від 28.11.2023 року № 666аз на адвокатський запит стосовно уточнення інформації).

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не передбачено.

Згідно зі ст. 252 КУпАП- орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, положеннями п. 9.15 розділу ІХ Інструкції про порядок організації патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України передбачено спеціальний порядок проведення огляду на стан сп`яніння військовослужбовця.

Крім того, даною Інструкцією для успішного виконання завдань, покладених на підрозділи Служби правопорядку, передбачено необхідність постійної взаємодії Військової служби правопорядку з підрозділами Міністерства внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 23 Статуту гарнізонної та вартової служб Збройних Сил України, начальник органу управління Служби правопорядку в гарнізоні підпорядковується начальникові відповідного органу управління Служби правопорядку. Він відповідає за забезпечення правопорядку і військової дисципліни серед військовослужбовців Збройних Сил України у місцях дислокації військових частин, військових навчальних закладів, установ та організацій гарнізону, у військових містечках, на вулицях і в громадських місцях, за організацію діяльності підрозділів Служби правопорядку щодо запобігання кримінальним та іншим правопорушенням серед військовослужбовців Збройних Сил України, їх виявлення і припинення, а також за забезпечення захисту життя, здоров`я, прав і законних інтересів військовослужбовців, військовозобов`язаних під час проходження ними зборів, працівників Збройних Сил України, захисту майна Збройних Сил України від розкрадання та інших протиправних посягань, участь у протидії диверсійним проявам і терористичним актам на військових об`єктах.

Начальник органу управління Служби правопорядку в гарнізоні зобов`язаний, зокрема взаємодіяти з військовими формуваннями, утвореними відповідно до законів України, органами Національної поліції, іншими правоохоронними органами, у тому числі обмінюватися з ними інформацією для швидкого і повного виявлення та розкриття кримінальних та виявлення інших правопорушень.

Статтею 5 Закону України «Про національну поліцію» також передбачено, що поліція у процесі своєї діяльності взаємодіє з органами правопорядку та іншими органами державної влади, а також органами місцевого самоврядування відповідно до закону та інших нормативно-правових актів.

Положеннями ст. 266-1 КУпАП встановлено порядок огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Відповідно до ч. 3, 4, 6 ст. 266-1 КУпАП, -огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння військовослужбовців Збройних Сил України, щодо яких є підстави вважати, що вони у стані сп`яніння перебувають на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в заборонених законом інших місцях, проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів. З положень ч. 9 ст. 266-1 КУпАП вбачається, що огляд військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Разом з тим, матеріали справи не містять даних про повідомлення працівниками Національної поліції Військової служби правопорядку у Збройних Силах України про те, що ними було зупинено автомобіль, водієм якого виявився військовослужбовець ЗСУ, у якого було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Вказані обставини, на думку суду, безпосередньо являються згадуваним у вищевказаних нормативних актах предметом взаємодії між органами Національно поліції та Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Згідно статті 62 Конституції України, положення якої закріплює принцип невинуватості, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, який набрав законної сили.

Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп /2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ, зокрема, у рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

В рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998 року, ЄСПЛ визнав кримінально правовий зміст адміністративного правопорушення, за яке передбачена санкція у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом.

Враховуючи тяжкість можливого покарання, притягнення до відповідальності за статтею 130 КУпАП носить кримінально-правовий зміст в розумінні ЄСПЛ. Відповідно повинен автоматично «включатися» принцип презумпції невинуватості.

Відповідно до вимог пункту 1 статті 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч. 1 КУпАП, а тому, вважаю, що в його діях відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 247 п.1 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження у даній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 247, 283-285 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Вступна та резолютивна частина постанови складена 18.12.2023. Повний текст постанови складено 21.12.2023.

Суддя В.О.Попова