Провадження №: 3/755/8434/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" грудня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Федосєєв С.В. розглянувши матеріали, що надійшли з ГДІ ГУ ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, ФОП « ОСОБА_1 » проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

встановив:

ОСОБА_1 27.11.2023 року об 11:00 хв. в магазині за адресою: АДРЕСА_2 , здійснив порушення порядку проведення розрахунків, а саме: не забезпечено програмування РРО, відсутнє найменування потвару згідно категорії УКТЗЕД. Чим порушено вимоги п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР. Акт фактичної перевірки від 27.11.2023.

ОСОБА_1 в судовому засіданні визнав свою вину.

Заслухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, вивчивши докази по справі, суд прийшов до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення повністю доведена протоколом про адміністративне правопорушення № 40027 від 27.11.2023 року, копією акту фактичної перевірки, копією витягу з Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців.

Даних про оскарження актів або дій посадових осіб ДПС, зміну чи скасування даних висновків на час вирішення справи не вбачається, що є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Вказані документи відповідно до ст. 251 КУпАП є доказами в справі про адміністративне правопорушення.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, не вбачається.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за вказаним фактом за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, як порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

За обставинами справи, з урахуванням особи ОСОБА_1 і обставин, викладених у ст.ст. 33-35 КУпАП, за відсутності даних про притягнення її до адміністративної відповідальності протягом року, вважаю можливим застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу, оскільки інші його розміри є більш суворими, для їх застосування підстав не вбачається.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні дані, які б підтверджували звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, а відтак, з нього слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 155-1, 252, 280, 284-285 КУпАП, суд -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 5 (п`яти) неоподаткованих мінімумів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Роз`яснюється, що в разі несплати штрафу в строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, сума штрафу буде стягнена в порядку примусового виконання постанови в подвійному розмірі.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя