Єдиний унікальний номер: 379/1284/23
Провадження № 3/379/702/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2023 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович за участю прокурора Бузинного В.С., захисника Шапошника Є.В., а також ОСОБА_1 , розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого директором комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Таращанського районного суду Київської області надійшли справи про адміністративне правопорушення № 379/1284/23, 379/1286/23, 379/1287/23, 379/1288/23, 379/1289/23, 379/1290/23, 379/1292/23, 379/1293/23, 379/1294/23, 379/1295/23, 379/1296/23, 379/1298/23, 379/1299/23, 379/1300/23, 379/1301/23, 379/1302/23, 379/1303/23, 379/1304/23, 379/1305/23, 379/1306/23, 379/1307/23, 379/1308/23, 379/1309/23, 379/1310/23, 379/1311/23, 379/1312/23, 379/1313/23, 379/1314/23 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою суду від 11.09.2023 вищезазначені справи на підставі положень ч. 2 ст. 36 КУпАП були об`єднанні в єдине провадження з присвоєнням їм єдиного номеру 379/1284/23.

ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних із корупцією, згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII в порушення вимог пунктів 1-3 ч. 1 ст. 28 №1700-VII, вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме:

1) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 01.11.2021 №65а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 190 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с. 5-15 т.1, протокол №1994);

2) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 01.11.2021 №65а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 190 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП ( а.с.54-64 т.2, протокол №1995);

3) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 15.11.2021 №66а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 35 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с. 102-112т.1, протокол №1996);

4) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 15.11.2021 №66а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 35 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.150-160т.1, протокол №1997).

5) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 15.12.2021 №77а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 110 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с. 198-208 т.1, протокол №1998);

6) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 15.12.2021 №77а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 110 відсотків посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП (а.с.5-15т.2, протокол №1999);

7) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 28.01.2022 №8а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.53-63 т.2, протокол №2000);

8) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 28.01.2022 №8а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП (а.с.101-111 т.2, протокол № 2001);

9) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 24.02.2022 №12в-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7КУпАП (а.с.148-158т.2, протокол №2002);

10) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 24.02.2022 №12в-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.197-207т.2, протокол №2003);

11) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 28.03.2022 №18-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.5-15 т.3 протокол №2004);

12) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 28.03.2022 №18-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 300 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.53-63т.3, протокол №2005);

13) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.04.2022 №25а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7КУпАП (а.с.101-111т.3 протокол №2006);

14) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 26.04.2022 №25а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.149-158 т.3, протокол №2007);

15) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.05.2022 №33а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.196-206 т.3 протокол №2008);

16) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 26.05.2022 №33а-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.5-15 т.4, протокол №2009);

17) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 28.06.2022 №35-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.53-63 т.4 протокол №2010);

18) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 28.06.2022 №35-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП (а.с.101-111 т.4, протокол №2011);

19) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 25.07.2022 №38-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7КУпАП (а.с.149-159т.4 протокол №2012);

20) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 25.07.2022 №38-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП (а.с.197-207т.4, протокол №2013);

21) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 25.08.2022 №44-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7КУпАП (а.с.5-15 т.5 протокол №2014);

22) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 25.08.2022 №44-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 1100 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.53-63т.5, протокол №2015);

23) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.09.2022 №51-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 4000 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.101-111т.5 протокол №2016);

24) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 26.09.2022 №51-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 4000 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.149-159т.5, протокол №2017);

25) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.12.2022 №67-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 13134 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.53-63т.6 протокол №2020);

26) ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ 26.12.2022 №67-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 13134 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7КУпАП (а.с.102-112т.6, протокол №2021).

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 серія № 2018, ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних із корупцією, згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII в порушення вимог пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 №1700-VII, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган - Таращанську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.10.2022 №58-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 4000 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (а.с.197-207 т.5).

Також згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 серія № 2019, ОСОБА_1 , будучи директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних із корупцією, згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII в порушення вимог п.3 ч. 1 ст. 28 №1700-VII, вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав наказ від 26.10.2022 №58-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначив свої дружині ОСОБА_2 премію в розмірі 4000 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.5-15т.6).

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав повністю. Пояснив, що накази про преміювання міг виносити тільки він, а не заступник. Тобто інша посадова особа не могла підписати накази. Реального конфлікту інтересів не було. До Дня медичного працівника премії призначались пропорційно окладів і преміювали всіх. Щодо премій за щеплення по ковіду також він не міг призначити більшу або меншу премію, оскільки розмір вираховувався відповідно до кількості щеплених пацієнтів.

Захисник Шапошник Є.В. у судовому засіданні подав клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Зазначив, що з 30.05.2023 матеріали стосовно ОСОБА_1 перебували в провадженні Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, а протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 були складені лише 05.09.2023, тобто більше як через три місяці з моменту їх отримання ініціатором складення протоколів, що є грубим порушенням чинного законодавства. Крім того, наказ «Про преміювання працівників КНП «Таращанський центр первинної медичної допомоги» № 58-ОС від 26.20.22 підписаний не ОСОБА_1 , а ОСОБА_3 . Долучені до протоколів документи не засвідчені в установленому законом порядку, а тому вони не мають юридичної сили. ОСОБА_1 повідомляв Таращанську міську раду про реальний/потенційний конфлікт інтересів, відповідне повідомлення зареєстровано у виконавчому комітеті Таращанської міської ради 29.01.2021. Таким чином, ОСОБА_1 виконав покладені на нього обов`язки, таким чином ОСОБА_1 у встановленому законом випадку та порядку повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, оскільки у нього у підпорядкуванні працює його дружина, а тому в даному випадку це є однією з підстав, що виключає притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 КУпАП. Під час розгляду справи не було доведено, що приватний інтерес ОСОБА_1 суперечив його службовим повноваженням, а також реально вплинув на прийняття ним рішення щодо підписання наказів про преміювання наказів працівників, у тому числі і своєї дружини ОСОБА_2 . ОСОБА_1 підписував накази про преміювання працівників на підставі протоколів засідань комісії по преміювання, а також на підставі подань про розмір премій, тобто самостійно не приймав рішень щодо встановлення розміру премій працівникам, а тому його приватний інтерес фактично не вплинув та не міг вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття ним рішень щодо преміювання. В свою чергу, при прийнятті рішень комісія по преміюванню КНП ТМР «ТЦП ПМД» керувалися нормативною базою Міністерства охорони здоров`я України, зокрема медичний персонал преміювався безпосередньо за надання реабілітаційної допомоги пацієнтам з коронавірусною хворобою, де розмір премій напряму залежав від зроблених персоналом ін`єкцій та за виконання інших робіт, за проведення яких також передбачено преміювання. ОСОБА_1 своїй дружині ОСОБА_2 , яка проводила вакцинацію населення, не міг ні збільшити, ні зменшити розмір премії, оскільки її розмір залежав від кількості проведених вакцинації. Таким чином, ОСОБА_1 не вийшов за межі дискреційних повноважень. Протоколи складені пізніше 24 годин з моменту виявлення ОСОБА_1 , і не вручені ОСОБА_1 . Також не були роз`яснені права та обов`язки, не був ознайомлений з протоколами і не отримав їх копії. Таким чином, йому фактично не пред`явлено адміністративне обвинувачення. Наявний в матеріалах витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб є персональними даними про їх особу, але згоди на поширення такої інформації ОСОБА_4 не надавав. Крім того, захист вважає, що станом на 19.06.2023 в розпорядженні поліцейських вже були відповідні документи, що стали підставою для складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, то саме з цього часу бере початок відліку строку накладення адміністративного стягнення на останнього за вчинення інкримінованих йому адміністративних правопорушень. Таким чином, на момент розгляд справи закінчились строки, передбачені ст. 38 КУпАП.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що працює старшим оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України. Зазначив, що перевірка почалась 30.05.2023. Він зробив запит 01.06.2023 і направив його поштою комунальному підприємству. Відповідь надійшла 17.07.2023. Потім він підготував проекти і направив на погодження на обласну прокуратуру. 11.08.2023 надійшло погодження. З 17.07.2023 по 04.08.2023 він був у відпустці. У нього в провадженні були і інші матеріали. Термін перевірки не регламентовані. Рапорти не мають значення, тому він їх не долучив до матеріалів. В Білій Церкві є кабінет. Бланки протоколів були роздруковані у Києві, а протоколи складались у присутності ОСОБА_1 . З першим протоколом ОСОБА_1 уважно знайомився, інші протоколи він так уважно не перечитував, після чого підписав протоколи. Це таке було волевиявлення ОСОБА_1 . Якби прискіпливо знайомився з кожним протоколом, йому б в цьому перепон не робив. Можливо допустив технічну помилку щодо протоколів № 2018 та № 2019. У ОСОБА_1 був приватний інтерес на винесення всіх наказів, оскільки наказ стосувався близької особи, він був заінтересований на отримання реальних благ. Премія - це не обов`язкові виплати. ОСОБА_1 кожен раз повинен був повідомляти про реальний конфлікт інтересів. Днем виявлення є день складання протоколів.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд доходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.

У ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» встановлюється, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Невиконання зазначеного обов`язку, його неналежне або несвоєчасне виконання є діянням, що містить ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

У свою чергу у ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлюється адміністративна відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у п. 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Невиконання зазначеного обов`язку або його неналежне виконання є діянням, що містить ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

При цьому аналіз ч. 1 Примітки до ст. 172-7 КУпАП дає можливість зробити висновок, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП має спеціального суб`єкта - суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Зі змісту п. 2 ч. 1 ст. 3 вищезазначеного Закону випливає, що вимоги законодавства про запобігання корупції поширюються на осіб, які прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції».

У матеріалах справи наявна копія Статуту Комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» (надалі - Підприємство), затверджений Рішенням Таращанської міської ради зі змінами внесеними від 23.02.2023 №5666-36-VIII, у п., 4.2, 4.3, 4,7 якого зазначається, що підприємство є юридичною особою публічного права, користується закріпленими за ним комунальним майном, що є спільною власністю територіальної громади міста Тараща, належить йому на праві оперативного управління. Підприємство має самостійний баланс, рахунки в Державному казначействі України, установах банків, круглу печатку зі своїм найменуванням, штампи, а також бланки з власними реквізитами.

При цьому у п. 1.2, 1.4 вищезазначеного Статуту вказується, що Підприємство створене за рішенням Таращанської районної ради від 05.03.2018 № 409-20- VII та діє згідно рішення Таращанської міської ради від 24.12.2020 № 66-02-VIIІ, на базі майна спільної власності територіальної громади міста Тараща. Засновником (Власником) підприємства є територіальна громада міста Тараща в особі Таращанської міської ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 ЦКУ юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права. Юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Враховуючи, що Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги є комунальною власністю територіальної громади м. Тараща, самостійним правовим суб`єктом права, наділеним повною правоздатністю та дієздатністю, всіма ознаками юридичної особи, що створена на підставі акту органу місцевого самоврядування (рішенням міської ради) та п. 4.2 Статуту підприємства, суд доходить до висновку, що Комунальне некомерційне підприємство Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» є юридичною особою публічного права.

Рішенням Таращанської районної ради від 04.09.2019 № 667-32-VII на посаду директора КНП ТРР «Таращанський цент ПМСД» ОСОБА_1 та на підставі наказу КНП ТРР «Таращанський ЦПМСД» від 04.09.2019 №82-ос останній приступив до виконання обов`язків директора цього підприємства строком на 5 років.

У той же час у матеріалах справи наявний Контракт від 04.09.2019 та додаткова угода від 29.01.2021 з керівником комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», з якого вбачається, що ОСОБА_1 як керівник зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію підприємства здійснювати поточне управління (керівництво) підприємством з метою забезпечення виконання його статутних завдань, надання належної, якісної та кваліфікованої медичної допомоги, ефективної діяльності підприємства, раціонального використання і збереження закріпленого за підприємством майна.

Сам ОСОБА_1 у судовому засіданні не заперечував того факту, що займав посаду директора КНП ТМР «Таращанський ПМСД» на момент вчинення відповідних діянь, за фактами вчинення яких було складено спірні протоколи про адміністративне правопорушення.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що чинне законодавство, особливо антикорупційне, містить наскрізне поняття посадової особи юридичної особи публічного права, зміст якої зводиться до особи, яка постійно або тимчасово чи за спеціальним дорученням обіймає посади, пов`язані з організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими повноваженнями.

Організаційно-розпорядчі обов`язки - це обов`язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їх заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо).

Адміністративно-господарські обов`язки - це обов`язки по управлінню або розпорядженню державним, колективним чи приватним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації, забезпечення контролю за цими операціями тощо). Такі повноваження в тому чи іншому обсязі є у начальників планово-господарських, постачальних, фінансових відділів і служб, завідуючих складами, магазинами, майстернями, ательє, їх заступників, керівників відділів підприємств, відомчих ревізорів та контролерів тощо.

При дослідженні п. 8 Контракту з керівником КНП ТМР «Таращанський центр ПМСД» від 04.09.2019 року судом встановлено, що керівник підприємства, посаду якого обіймає ОСОБА_1 , зокрема, має право:

-діяти від імені підприємства представляти його інтереси у відносинах, з підприємствами, установами, організаціями будь-якої форми власності, фізичними особам, іншими третіми особами та у судових органах, органах державної влади та органах місцевого самоврядування;

-укладати від імені підприємства правочини відповідно до законодавства та обмежень, встановлених статутом;

- видавати у межах своїх повноваження накази та розпорядження, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників підприємства;

- розпоряджатися коштами підприємства в межах обсягів у порядку, визначеному законодавством та фінансовим планом підприємства;.

- визначати розмір заробітної плати, застосовувати заходи заохочення та накладати на працівників дисциплінарні стягнення відповідно до законодавства.

Отже, посада директора КНП ТМР «Таращанський центр ПМСД» яку обіймає ОСОБА_1 , пов`язана як з організаційно-розпорядчими повноваженнями, так і з адміністративно-господарськими повноваженнями. Тому суд доходить до висновку, що ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права, а отже є особою, щодо якої поширюються вимоги законодавства про запобігання корупції, а отже є суб`єктом адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Аналіз диспозиції ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП дає можливість встановити, що чинним законодавством передбачено відповідальність за вчинення наступних діянь:

1) неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів;

2) вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому відповідно до ч. 2 Примітки до ст. 172-7 КУпАП зазначається, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Таким чином, у ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень (реальний конфлікт інтересів), а також за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах наявності у особи суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень чи вчинення певних дій.

Як вбачається з вищевикладених положень, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, нерозривно пов`язана з таким елементом як приватний інтерес, його суперечність з службовими повноваженнями, внаслідок чого виникає реальний конфлікт інтересів. На додаток до цього, суд звертає увагу, що реальний конфлікт інтересів має бути чітко вираженим, конкретизованим та простежуватися на основі визначення того, який приватний інтерес переслідує особа у даному випадку та яким чином цей приватний інтерес вступає у суперечність з інтересами службами.

У свою чергу реальний конфлікт інтересів безпосередньо впливає на рівень об`єктивності та неупередженості особи при прийнятті рішень, вчиненні або невчиненні певних дій, що відносяться до її службових або представницьких повноважень. Тобто, реальний конфлікт інтересів перебуває у причинно-наслідковому зв`язку з прийнятим рішенням, внаслідок чого останнє не може вважатися неупередженим та об`єктивним.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» - приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Наявність приватного інтересу, його вступ у суперечність з службовими повноваженнями, інтересами служби та вплив на об`єктивність і неупередженість рішень, дій та бездіяльності у більшості випадків пов`язується саме з близькими особами осіб, щодо яких поширюються вимоги антикорупційного законодавства. При цьому близькими особами відповідно до ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» є члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 31.08.2023 №7 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції Київської області 28.10.1972 зареєстровано шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , актовий запис № 81. Відмітка про розірвання шлюбу у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутня.

У матеріалах справи відсутні будь-які відомості про розірвання цього шлюбу. ОСОБА_6 не заперечує того, що на час видачі наказів про преміювання ОСОБА_2 вона була його дружиною.

Крім того, ознакою об`єктивної сторони зазначених правопорушень є саме реальний, а не потенційний конфлікт інтересів, тобто саме суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями особами. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Так, 29.01.2021 директор КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» повідомляв Таращанську міську раду про те, що має в своєму підпорядкуванні лікаря ЗП-СЛ ОСОБА_2 з якою перебуває в шлюбі. Як і зазначав сам ОСОБА_1 , що вбачає ознаки наявності у нього потенційного конфлікту інтересів, щодо прийняття в майбутньому рішення при застосуванні заохочень, дисциплінарних стягнень, виконання доручень та контролю їх виконання (а.с. 163т.6).

На додаток до цього суд звертає увагу, що констатація наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, є можливою лише у тому випадку, коли реальний конфлікт інтересів впливає на реалізацію посадовою особою своїх дискреційних повноважень.

Право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд передбачає можливість його дискреції, тобто право вибору між декількома діями чи рішеннями, що однаково є правомірними та передбачені чинним законодавством.

Згідно позиції Верховного Суду, яка сформована у постановах від 13.02.2018 у справі №361/7567/15-а, від 07.03.2018 у справі №569/15527/16-а, від 20.03.2018 у справа №461/2579/17, від 20.03.2018 у справі №820/4554/17, від 03.04.2018 у справі №569/16681/16-а та від 12.04.2018 справа №826/8803/15, дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Поняття дискреційних повноважень наведене, зокрема, у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до яких під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними повноваженнями є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом такого права є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може".

На додаток до цього у Постанові КАС ВС від 22.12.2018 року у справі № 804/1469/17 (провадження № К/9901/43891/18) зазначається, що «на законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким».

Наявність дискреції (розсуду) посадової особи є визначальною та необхідною умовою для вирішення питання про наявність у її діях реального конфлікту інтересів, адже у випадку, коли особа у відповідності до імперативних вимог чинного законодавства має діяти у чітко визначений спосіб, чітко визначених межах та формі або повинна утримуватися від певних дій і в неї немає жодного власного розсуду стосовно виду та характеру можливого рішення, дій чи бездіяльності, то в такому випадку реальний конфлікт інтересів не впливає на об`єктивність та неупередженість рішень, дій чи бездіяльності посадової особи, оскільки остання позбавлена будь-якої можливості діяти в будь-який інший спосіб, ніж написано у законі. Отже, наявність дискреційних повноважень є необхідною передумовою вирішення питання про наявність у діях особи реального конфлікту інтересів.

У п. 7 Положення про преміювання працівників Комунального некомерційного підприємства Таращанської районної ради «Таращанський Центр первинної медичної медико-санітарної) допомоги» (Додаток №13 до колективного договору), затвердженого директором ОСОБА_1 та погодженого з профспілковою організацією КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД», зазначено, що керівник підприємства визначає розмір премії:

-керівникам структурних підрозділів підприємства;

-іншим медичним працівникам та спеціалістам (у виняткових випадках);

-працівникам фінансово-економічної та виробничо-господарської діяльності за погодження керівниками структурних підрозділів;

-премія керівнику визначається відповідно до чинного законодавства та контракту з Таращанською районною радою.

Згідно п.3, 4 Положення про преміювання працівників премія нараховується працівнику в залежності від показників діяльності підприємства, особистого внеску в загальні результати роботи підприємства і граничними розмірами не обмежується та в межах наявних коштів. Премія може виплачуватися за підсумками роботи за місяць, квартал, півріччя, за рік або до професійного світа - Дня медичного працівника інших професійних і Державних світ України за умови виконання основних показників діяльності підприємства і залежно від специфіки роботи та особистого трудового внеску кожного працівника.

Крім того у матеріалах справи наявні Договір №1471-Е122-Р000 про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, постанови КМУ «Про деякі питання реалізації програми державних гарантій медичного обслуговування населення у ІІ-І V кварталах 2021 та у 2022 році, копії наказів КНП ТМР «ТЦПМ МСД» «Про вакцинацію населення Таращанської громади від COVID-19 та подання щодо преміювання працівників за певні досягнення, на підставі яких ОСОБА_1 приймалися спірні Накази щодо преміювання працівників підприємства.

Враховуючи, що локальними актами вищого рівня (Контрактом, Статутом, додатком 13 до колективного договору) встановлюється єдиноначальне, самостійне та виключне право саме: директора здійснювати управління діяльністю підприємства, у тому числі з кадрових питань, шляхом прийняття відповідних наказів, тобто остаточне визначення показників преміювання, а також їх безпосереднє затвердження здійснюється саме ОСОБА_1 , як єдиною уповноваженою особою, що може здійснювати управління кадровою діяльністю підприємства шляхом видачі наказів.

У Постанові КАС ВС від 15.12.2021 року у справі № 1840/2970/18 (п. 42) було зроблено висновок, що преміювання та встановлення відповідних надбавок проводиться у межах наявного фонду оплати праці та належить до дискреційних повноважень роботодавця. Крім того, право встановлення надбавок та премій належить саме до варіативних дискреційних повноважень, в силу яких, роботодавець вільний у виборі в межах затвердженого кошторису встановлювати їх або не встановлювати.

Хоча дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 перебуває у безпосередньому підпорядкуванні керівника структурного підрозділу, що здійснює контроль за її діяльністю, у той же час вона залишається підконтрольною та підзвітною саме директору підприємства, яким є ОСОБА_1 .. Оскільки саме директор, а не керівник структурного підрозділу, є роботодавцем у даному випадку, що, зокрема, підтверджується тим, що саме ОСОБА_1 видає накази про призначення на роботу та звільнення з роботи.

Отже, ОСОБА_1 як директор підприємства видає накази про преміювання, в яких визначається конкретний працівник та конкретний розмір премії, що підлягає до виплати останньому. Накази ОСОБА_1 щодо преміювання виносяться ним на особистий розсуд, в межах фонду економії заробітної плати, зважаючи на ефективність та доцільність витрачення коштів підприємства, на розпорядження якими має право ОСОБА_1 .. Накази щодо преміювання жодною посадовою особою не перевіряються, не затверджуються.

На розгляд до ОСОБА_1 надходили подання щодо преміювання працівників за певні досягнення від 12.11.2021, 13.12.2021, 25.01.2022, 23.02.2022, 25.03.2022, 25.04.2022, 24.05.2022, 27.06.2022, 22.07.2022, 24.08.2022, 23.09.2022, 23.12.2022 (а.с.168-178,180 т.6), у яких завідувач АЗПСМ за погодженням заступника директора просив здійснити преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ..

Отже, у ОСОБА_1 виникав реальний конфлікт інтересів як суперечність між приватним інтересом та інтересами служби, які вимагали від нього в межах його дискреційних повноважень прийняття об`єктивного та безстороннього рішення щодо преміювання працівників, серед яких була його дружина. Тобто, з фактом отримання подання про преміювання в ОСОБА_1 виникала службова необхідність застосування своїх дискреційних повноважень відносно своєї близької особи, що зумовлювало наявність реального конфлікту інтересів.

У той же час, згідно відповіді від 19.06.2023 №1529/03-04 вих-23, у період з 01.09.2021 по 16.06.2023 не звертався до виконавчого комітету Таращанської міської ради як органу управління КНП ТМР «Таращанський ЦПММСД» з повідомленням про виникнення у нього реального конфлікту інтересів.

На підтвердження вжиття будь-яких заходів щодо врегулювання наявного реального конфлікту інтересів суду надано не було.

Окрім зазначеного, ОСОБА_1 в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» підписавши накази:

№ 65а-ОС від 01 листопада 2021 р. «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2»;

№66а-ОС від 15 листопада 2021 р. «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2»;

№77а-ОС від 15 грудня 2021 р. . «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»;

№8а-ОС від 28 січня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№12в-ОС від 24 лютого 2022 року «Про преміювання працівників»;

№18-ОС від 28 березня 2022 «Про преміювання працівників»;

№25а-ОС від 26 квітня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№33а-ОС від 26 травня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№35-ОС від 28 червня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№38-ОС від 25 липня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№44-ОС від 25 серпня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№51-ОС від 26 вересня 2022 року «Про преміювання працівників»;

№67-ОС від 26 грудня 2022 року «Про преміювання працівників», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а відтак в його діях наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, можливе лише за сукупності умов:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до статті 23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; за письмовим запитом в установленому законом порядку безоплатно одержує від державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб державної форми власності інформацію, необхідну для виконання визначених цим Законом завдань та повноважень поліції, у тому числі стосовно військовополонених, у вигляді та у формі, що зазначені в такому запиті. Суб`єкти, яким адресовано відповідний запит, зобов`язані протягом трьох днів, а в разі неможливості - не пізніше десятиденного строку з дня отримання запиту, надати відповідну інформацію або повідомити про причини, що перешкоджають її наданню.

Таким чином, з вищенаведеної норми слідує, що на поліцію покладено обов`язок вживати заходів з метою виявлення, зокрема, адміністративних правопорушень та заходів для їх усунення.

Згідно з пункту 7 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про Національну поліцію» від 28.10.2015 №877, Національна поліція здійснює свої повноваження через центральний орган управління та утворені в установленому порядку територіальні (у тому числі міжрегіональні) органи в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах, а також заклади та установи.

У складі Національної поліції України органом, що здійснює протидію корупції є Департамент стратегічних розслідувань

Відповідно до пункту 1 розділу І Положення про Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 23.10.2019 №1077 (далі Положення №1077) Департамент стратегічних розслідувань є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України, який бере участь у реалізації державної політики з питань боротьби з організованою злочинністю та згідно із законодавством України здійснює оперативно-розшукову діяльність.

Департамент стратегічних розслідувань відповідно до підпунктів 25-27 пункту 1 розділу III Положення №1077, з метою реалізації зазначеного вище завдання здійснює, зокрема:

- здійснює аналіз оперативної обстановки, соціально-економічних та інших факторів, що впливають на її ускладнення, тенденції та рівень розвитку корупції, організованої злочинності, у тому числі в органах державної влади, управління і місцевого самоврядування;

- уживає у межах компетенції заходи з викриття та ліквідації злочинних та фінансових схем, що використовуються ОГ і ЗО, у тому числі в органах влади та місцевого самоврядування;

- уживає заходи щодо захисту бюджетних коштів від злочинних посягань ОГ і ЗО, забезпечення правомірності застосування процедур закупівлі товарів, робіт і послуг та цільового використання бюджетних коштів

- здійснює інші функції згідно з покладеними на ДСР завданнями та законодавством України.

Відповідно до пункту 1 розділу І Положення про Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 06.11.2019 №17 (далі Положення №17) Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань є структурним (відокремленим) підрозділом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

За змістом пункту 1 розділу II Положення №17 до завдань Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань належить реалізація повноважень Національної поліції України та Департаменту в частині боротьби з організованою злочинністю, злочинністю в органах державної влади та місцевого самоврядування, протидії корупції, захисту прав і свобод людини і громадянина та об`єктів права власності від протиправних посягань на території обслуговування, серед яких вказано:

3) протидія корупції серед посадових осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», вжиття заходів з метою виявлення корупційних правопорушень і правопорушень, пов`язаних з корупцією, та їх припинення відповідно до законодавства України.

У пункті 1 розділу III Положення №17 визначено функції Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань, в тому числі до них належать:

- здійснює моніторинг та аналіз стану дотримання антикорупційного законодавства особами, на яких поширюється дія статті 3 Закону України «Про запобігання корупції»;

- здійснює збирання доказів про вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією;

- здійснює складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, та направлення їх до суду в установленому законодавством порядку;

- здійснює інші функції згідно з покладеними на управління завданнями та законодавством України.

Крім того, з метою виконання покладених на Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань функцій, відповідно до підпункту 3 пункту 1 розділу IV Положення №17, має право відповідно до компетенції в установленому порядку одержувати від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об`єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на нього функцій.

30.05.2023 до 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань у Київській області надійшов лист Київської обласної прокуратури від 26.05.2023 № 23-104вих-23, як спеціального уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції, щодо наявності в діях директора комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної допомоги» ОСОБА_1 ознак можливості вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП (а.с.52 т.7).

01.06.2023 Управлінням стратегічних розслідувань в Київській області, для здійснення перевірки за фактом можливого порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» директором комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної допомоги» ОСОБА_1 , направлено запит №2678/55/109/01-2023 про надання інформації та належним чином завірених копії документів, згідно з переліком (а.с.49-51 т.7)

07.06.2023 адміністрацією комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» надала інформацію та належним чином завірені копії документів діючих протягом 2021 року та діючих на момент надання відповіді № 16, згідно запиту Управління №1678/55/109/01-2023 від 01.06.2023 (зворотній бік а.с.52 т.7).

Статтею 255 КУпАП визначено, що протоколи про адміністративні правопорушення за ст.172-7 мають право складати уповноважені на те посадові особи Національної поліції.

Перевірка стосовно ОСОБА_1 здійснювалася оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції майором поліції Ототюком М.В., у період часу з 30.05.2023 до 05.09.2023, за результатами якої складено протоколи про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справ № 379/1311/23 (провадження 3/379/727/23) та № 379/1312/23 (3/379/728/23) про адміністративні правопорушення, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких було складено протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 №2018 та №2019, не підтверджується наступними доказами:

-особова картка ОСОБА_1 ;

-копія статуту КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД»;

-копія рішення Таращанської районної ради № 667-32-VІІ від 04.09.2019;

-копія наказу №82-ОС від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД»;

-копія контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія рішення Таращанської міської ради № 66-02-VІІІ від 24.12.2020;

-копія додаткової угоди від 29.01.2021 до контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія повідомлення;

-копія Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр ПМСД»;

-витяг з ДРАЦСГ щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.08.2023 №7;

-копія наказу №58-ОС від 26.10.2022 «Про преміювання працівників»;

-копія листа Таращанської міської ради №1529/03-04вих-23 від 19.06.2023 про надання інформації щодо повідомлень від ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час виконання ним службових обов`язків на адресу Таращанської міської ради не надходили.

Надане суду захисником - адвокатом Шапошником Є.В. подання щодо преміювання працівників за певні досягнення від 25.10.2022 свідчить, що у момент розгляду цього подання, що є підставою ініціювання розгляду питання про преміювання працівників, в ОСОБА_1 не міг виникнути реальний конфлікт інтересів, оскільки завідувач амбулаторії ОСОБА_8 адресувала дане подання т.в.о. директора Гринковенко Л.І. (а.с.179 т.6), у якому перед останньою було ініційоване питання щодо здійснення преміювання працівників підприємства за особистий внесок в загальні результати роботи, серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ...

Крім того із матеріалів цих справ вбачається, що наказ 26.10.2022 58-ОС, яким було призначено премію дружині ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , виданий т.в.о. директора Любов`ю Гринковенко, а не директором ОСОБА_1 ..

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (протоколи № 2018 та № 2019) є недоведеною, а факт наявності в ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, про який він був зобов`язаний повідомити у встановленому законом порядку, а також факт вчинення громадянином ОСОБА_1 дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні та був спростований наявними в матеріалах справи доказами, а тому в діях ОСОБА_1 відсутня подія і склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що провадження у справах № 379/1311/23 (провадження 3/379/727/23) та № 379/1312/23 (провадження 3/379/728/23) - протоколи про адміністративне правопорушення № 2018 та № 2019, підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП: у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Дослідивши матеріали справ №379/1284/23 (провадження 3/379/702/23), № 379/1287/23 (провадження 3/379/704/23), №379/1289/23 (провадження 3/379/706/23) про адміністративне правопорушення, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких було складено протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 №1994, №1996, №1998, підтверджується наступними доказами:

-особова картка ОСОБА_1 ;

-копія статуту КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД»;

-копія рішення Таращанської районної ради № 667-32-VІІ від 04.09.2019;

-копія наказу №82-ОС від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД»;

-копія контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія рішення Таращанської міської ради № 66-02-VІІІ від 24.12.2020;

-копія додаткової угоди від 29.01.2021 до контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія повідомлення;

-копія Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр ПМСД»;

-витяг з ДРАЦСГ щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.08.2023 №7;

-копії наказів «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» від 01.11.2021 №65а-ОС, від 15.11.2021№66а-ОС, від 15.12.2021 №77а-ОС;

-копія листа Таращанської міської ради №1529/03-04вих-23 від 19.06.2023 про надання інформації щодо повідомлень від ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час виконання ним службових обов`язків на адресу Таращанської міської ради не надходили.

Надані суду захисником Шапошником Є.В. подання директору щодо преміювання працівників за певні досягнення від 29.09.2021, 12.11.2021, 13.12.2021 свідчать, що у момент розгляду цих подань, які є підставою ініціювання розгляду питання про преміювання працівників, в ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у протиріччі між його приватним інтересом (піклування про близьку особу, забезпечення її майнового та морального добробуту, та благополуччя) і службовими повноваженнями, у відповідності до яких він мав вирішити питання про преміювання працівників, серед яких була його дружина, про благополуччя та добробут якої він піклується.

Таким чином 29.09.2021, 12.11.2021,13.12.2021 на розгляд до ОСОБА_1 надійшли подання завідувача амбулаторії, у яких було ініційовано питання здійснення преміювання працівників, серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . Оскільки ОСОБА_1 є єдиним уповноваженим суб`єктом, що має право та розсуд виносити накази про преміювання в межах фонду економії заробітної плати, зважаючи на доцільність та ефективність розпорядження коштами підприємства, то саме в цей момент в нього виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у протиріччі між його приватним інтересом (піклування про близьку особу, забезпечення її майнового та морального добробуту та благополуччя) та службовими повноваженнями, у відповідності до яких він мав вирішити питання про преміювання працівників, серед яких була його дружина, про благополуччя та добробут якої він піклується. Це вплинуло на рівень об`єктивності та неупередженості подальшого рішення щодо преміювання працівників на підставі зазначеного подання.

У той же час, як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_1 не звертався до виконавчого комітету Таращанської міської ради, як органу управління КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», з повідомленням про виникнення у нього реального конфлікту інтересів.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у неповідомленні посадовою особою юридичної особи публічного права у встановлених законом випадках та порядку про виникнення у нього реального конфлікту інтересів, правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та його винну у вчиненні даних адміністративних правопорушень вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених ст. 212-15, 212-21 КУпАП, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

У п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП зазначається, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Судом встановлено, що адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких складено протоколи №1994, № 1996, № 1998, було вчинено ОСОБА_1 30.09.2021, 15.11.2021, 14.12.2021, оскільки саме цей день є наступним робочим днем з моменту, коли ОСОБА_1 міг дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів та повинен був повідомити про виникнення у нього реального конфлікту інтересів. Тому адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше 30.09.2023, 15.11.2023 та 14.12.2023.

Отже, на момент розгляду справ сплив двохрічний строк накладення адміністративного стягнення, який рахується з дня вчинення адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що провадження у справах №379/1284/23 (провадження 3/379/702/23), № 379/1287/23 (провадження 3/379/704/23), № 379/1289/23 (провадження 3/379/706/23) за фактом вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 №1994, № 1996, №1998), відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Дослідивши матеріали справ 379/1286/23 (провадження 3/379/703/23), № 379/1288/23 (провадження 3/379/705/23) та № 379/1290/23 (провадження 3/379/707/23) про адміністративне правопорушення, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких було складено протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 №1995, № 1997, № 1999, підтверджується наступними доказами:

-особова картка ОСОБА_1 ;

-копія статуту КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги»;

-копія рішення Таращанської районної ради № 667-32-VІІ від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_1 »;

-копія наказу №82-ОС від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД»;

-копія контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія рішення Таращанської міської ради № 66-02-VІІІ від 24.12.2020;

-копія додаткової угоди від 29.01.2021 до контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія повідомлення;

-копія Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги»;

-витяг з ДРАЦСГ щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.08.2023 №7;

-копії наказів «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» від 01.11.2021 №65а-ОС, від 15.11.2021 №66а-ОС, від 15.12.2021 №77а-ОС;

-копія листа Таращанської міської ради №1529/03-04вих-23 від 19.06.2023 про надання інформації щодо повідомлень від ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час виконання ним службових обов`язків на адресу Таращанської міської ради не надходили.

ОСОБА_1 , як директор підприємства, будуючи наділений виключними дискреційними повноваженнями щодо призначення заохочень всім працівникам підприємства, у відповідності до порядку преміювання, затвердженого внутрішніми локальними актами, отримав від завідувача амбулаторії подання щодо преміювання працівників за певні досягнення від 29.09.2021, 12.11.2021, від 13.12.2021, у яких перед керівником підприємства було ініційоване питання щодо здійснення преміювання працівників, серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (а.с. 167-169 т.6).

Тобто, перед ОСОБА_1 , як єдиною уповноваженою особою на призначення премій, постало питання щодо необхідності застосування своїх дискреційних повноважень по відношенню до близької особи - своєї дружини, про добробут, благополуччя якої він піклується, забезпечує найкращі її інтереси. Внаслідок цього в ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, як суперечність між його приватним інтересом, що полягає у забезпеченні найкращих інтересів дружини, її благополуччя та добробуту, та службовими повноваженнями, в межах яких він вирішує питання про преміювання працівників.

Не зважаючи на наявність реального конфлікту інтересів, ОСОБА_1 , не повідомляючи про це уповноважений орган, видав накази «Про преміювання працівників стаціонарних бригад, що утворені для проведення вакцинації від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» від 01.11.2021 №65а-ОС, від 15.11.2021 №66а-ОС, від 15.12.2021 №77а-ОС, якими було призначено премії його дружині - ОСОБА_2 .. Таким чином, ОСОБА_1 прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто використав свої дискреційні повноваження за умови наявності суперечності між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність та неупередженість прийнятого рішення.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів, правильно кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та його винну у вчиненні даних адміністративних правопорушень вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП зазначається, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених ст. 212-15, 212-21 КУпАП, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Судом встановлено, що адміністративні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких складено протоколи №1995, №1997, №1999, було вчинено ОСОБА_1 01.11.2021, 15.11.2021, 15.12.2021, оскільки саме цей день є днем підписання наказу про преміювання, в умовах реального конфлікту інтересів. Тому адміністративні стягнення можуть бути накладені не пізніше 01.11.2023, 15.11.2023, 15.12.2023.

Отже, на момент розгляду справ сплив двохрічний строк накладення адміністративного стягнення, який рахується з дня вчинення адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що провадження у справах №379/1286/23 (провадження 3/379/703/23), № 379/1288/23 (провадження 3/379/705/23) та № 379/1290/23 (провадження 3/379/707/23) за фактом вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 № 1995, 1997, №1999), відносно ОСОБА_1 підлягають закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справ строків накладення адміністративного стягнення.

Дослідивши матеріали справ № 379/1292/23 (провадження 3/379/708/23), №379/1294/23 (провадження 3/379/710/23), № 379/1296/23 (провадження 3/379/712/23), №379/1299/23 (провадження 3/379/715/23), №379/1301/23 (провадження 3/379/717/23), №379/1303/23 (провадження 3/379/719/23), №379/1305/23 (провадження 3/379/721/23), №379/1307/23 (провадження 3/379/723/23), №379/1309/23 (провадження 3/379/725/23), 379/1313/23 (провадження 3/379/729/23) про адміністративні правопорушення, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких було складено протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 №2000, №2002, № 2004, №2006, №2008, №2010, №2012, №2014, №2016, 2020 підтверджується наступними доказами:

-особова картка ОСОБА_1 ;

-копія статуту КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД»;

-копія рішення Таращанської районної ради № 667-32-VІІ від 04.09.2019;

-копія наказу №82-ОС від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД»;

-копія контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія рішення Таращанської міської ради № 66-02-VІІІ від 24.12.2020;

-копія додаткової угоди від 29.01.2021 до контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія повідомлення;

-копія Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр ПМСД»;

-витяг з ДРАЦСГ щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.08.2023 №7;

-копії наказів «Про преміювання працівників» від 28.01.2022 №8а-ОС, від 24.02.2022 №12в-ОС, від 28.03.2022 №18-ОС, від 26.04.2022 №25а-ОС, від 26.05.2022 №33а-ОС, від 28.06.2022 №35-ОС, від 25.07.2022 №38-ОС, від 25.08.2022 №44-ОС, від 26.09.2022 №51-ОС, 26.12.2022 №67-ОС,

-копія листа Таращанської міської ради №1529/03-04вих-23 від 19.06.2023 про надання інформації щодо повідомлень від ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час виконання ним службових обов`язків на адресу Таращанської міської ради не надходили.

При дослідженні колективного договору розділу IV п.4.2.5. додатку 13 колективного договору «Положення про преміювання працівників КНП ТРР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», судом встановлено, що премія нараховується працівнику в залежності від показників діяльності Підприємства (структурного підрозділу), особистого внеску в загальні результати роботи підрозділу підприємства і граничними розмірами не обмежується та в межах наявних коштів (п.3); керівник підприємства визначає розмір премії (п. 7), премія виплачується працівникам на підставі наказу керівника Підприємства (п.17).

Крім того, ОСОБА_1 надано подання щодо преміювання працівників від 25.01.2022, від 23.02.2022, від 25.03.2022, від 25.04.2022, від 24.05.2022, від 27.06.2023, від 22.07.2022, від 24.08.2022, від 23.09.2022, від 23.12.2022 завідувачем амбулаторії ОСОБА_8 , у яких вона просить ОСОБА_1 враховуючи особистий внесок у загальний результат роботи, надати дозвіл на преміювання медичних працівників, серед яких є дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Тобто, зазначеними документами підтверджено виключні та дискреційні повноваження ОСОБА_1 , як директора підприємства, щодо прийняття рішення про здійснення преміювання всіх працівників підприємства шляхом призначення виплати премії.

Таким чином, 25.01.2022, 23.02.2022, 25.03.2022, 25.04.2022, 24.05.2022, 27.06.2022, 25.07.2022, 24.08.2022, 23.09.2022, 23.12.2022 на розгляд до ОСОБА_1 надійшли подання (а.с.170-178, 180 т.6), у яких було ініційоване питання здійснення преміювання працівників підприємства, серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .. Оскільки ОСОБА_1 є єдиним уповноваженим суб`єктом, що має право на власний розсуд виносити накази про преміювання в межах фонду економії заробітної плати, зважаючи на доцільність та ефективність розпорядження коштами підприємства, то саме в цей момент в нього виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у протиріччі між його приватним інтересом (піклування про близьку особу, забезпечення її майнового та морального добробуту та благополуччя) та службовими повноваженнями, у відповідності до яких він мав вирішити питання про преміювання працівників, серед яких була його дружина, про благополуччя та добробут якої він піклується. Це вплинуло на рівень об`єктивності та неупередженості подальшого рішення щодо преміювання працівників на підставі зазначеного подання.

У той же час, як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_1 не звертався до виконавчого комітету Таращанської міської ради, як органу управління КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», з повідомленням про виникнення у нього реального конфлікту інтересів.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у неповідомленні посадовою особою юридичної особи публічного права у встановлених законом випадках та порядку про виникнення у нього реального конфлікту інтересів, правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та його винну у вчиненні даних адміністративних правопорушень вважаю доведеною.

Дослідивши матеріали справ № 379/1293/23 (3/379/709/23), № 379/1295/23 (3/379/711/23), № 379/1298/23 (провадження 3/379/714/23), № 379/1300/23 (провадження 3/379/716/23), №379/1302/23 (3/379/718/23), №379/1304/23 (провадження 3/379/720/23), № 379/1306/23 (провадження 3/379/722/23), №379/1308/23 (провадження 3/379/724/23), № 379/1310/23 (провадження 3/379/726/23), №379/1314/23 (провадження 3/379/730/23) суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких було складено протоколи про адміністративне правопорушення від 05.09.2023 № 2001, №2003, №2005, №2007, №2009, №2011, №2013, №2015, №2017, №2021 підтверджується наступними доказами:

-особова картка ОСОБА_1 ;

-копія статуту КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги»;

-копія рішення Таращанської районної ради № 667-32-VІІ від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_1 »;

-копія наказу №82-ОС від 04.09.2019 «Про призначення на посаду директора КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД»;

-копія контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія рішення Таращанської міської ради № 66-02-VІІІ від 24.12.2020;

-копія додаткової угоди від 29.01.2021 до контракту з керівником від 04.09.2019;

-копія повідомлення;

-копія Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги»;

-витяг з ДРАЦСГ щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.08.2023 №7;

-копії наказів «Про преміювання працівників» від 28.01.2022 №8а-ОС, від 24.02.2022 №12-в-ОС; від 28.03.2022 №18-ОС, від 26.04.2022 № 25-а-ОС, від 26.05.2022 №33а-ОС, від 28.06.2022 №35-ОС, від 25.07.2022 №38-ОС, від 25.08.2022 №44-ОС, від 26.09.2022 №51-ОС, від 26.12.2022 №67-ОС;

-копія листа Таращанської міської ради №1529/03-04вих-23 від 19.06.2023 про надання інформації щодо повідомлень від ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час виконання ним службових обов`язків на адресу Таращанської міської ради не надходили.

Таким чином, ОСОБА_1 , як директор підприємства, будуючи наділений виключними дискреційними повноваженнями щодо призначення заохочень всім працівникам підприємства у відповідності до колективного договору розділу IV п.4.2.5. додатку 13 «Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», отримав від завідувача амбулаторії подання щодо преміювання працівників від 25.01.2022, від 23.02.2022, від 25.03.2022, від 25.04.2022, від 24.05.2022, від 27.06.2022, від 22.07.2022, від 24.08.2022, від 23.09.2023, від 23.12.2023, у яких перед керівником підприємства було ініційоване питання щодо здійснення преміювання працівників підприємства за особистий внесок в загальні результати роботи, серед яких була дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ..

Тобто, перед ОСОБА_1 , як єдиною уповноваженою особою на призначення премій, постало питання щодо необхідності застосування своїх дискреційних повноважень по відношенню до близької особи - своєї дружини, про добробут, благополуччя якої він піклується, забезпечує найкращі її інтереси. Внаслідок цього в ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, як суперечність між його приватним інтересом, що полягає у забезпеченні найкращих інтересів дружини, її благополуччя та добробуту, та службовими повноваженнями, в межах яких він вирішує питання про преміювання працівників.

Не зважаючи на наявність реального конфлікту інтересів, ОСОБА_1 , не повідомляючи про це уповноважений орган, прийняв накази «Про преміювання працівників» від 28.01.2022 № 8а-ОС, від 24.02.2022 №12в-ОС, від 28.03.2022 № 18-ОС, від 26.04.2022 №25а-ОС, від 26.05.2022 №33а-ОС, від 28.06.2022 №35-ОС, від 25.07.2022 №38-ОС, від 25.08.2022 №44-ОС, від 26.09.2022 № 51-ОС, від 26.12.2022 №67-ОС, якими у відповідності до подання щодо преміювання працівників за певні досягнення було призначено премії його дружині - ОСОБА_2 .. Таким чином, ОСОБА_1 прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто використав свої дискреційні повноваження за умови наявності суперечності між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність та неупередженість прийнятого рішення.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів, правильно кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та вину ОСОБА_1 у вчиненні даних адміністративних правопорушень вважаю доведеною.

Суд критично оцінює доводи захисту щодо дати виявлення правопорушень - 19.06.2023, тобто дати направлення листа міського голови № 1529/03-04 вих.23 на адресу начальника управління стратегічних розслідувань Національної поліції України Івана Тичини.

В матеріалах справи міститься відповідь Виконавчого комітету Таращанської міської ради, надана на лист про надання інформації щодо того чи надходило повідомлення про наявність конфлікту інтересів від ОСОБА_1 . Дана відповідь зареєстрована 17.07.2023. (т.4. а.с. 37).

Зазначене вказує на той факт, що станом на 17 липня 2023 року в управління стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшла інформація про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною першою статті 172-7 КУпАП України.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Днем виявлення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачена частиною першою статті 172-7 КУпАП України, вчинених ОСОБА_1 є 17 липня 2023 року. Тому останнім днем накладення адміністративного стягнення за їх вчинення є 17 січня 2024 року.

Щодо моменту виявлення адміністративних правопорушень, передбачених частиною другої статті 172-7 КУпАП України суд вважає, що днем їх виявлення є також 17 липня 2023 року, оскільки у даному випадку вони є логічно взаємопов`язаними із правопорушеннями, передбаченими частиною першою статті 172-7 КУпАП України, адже вчиненню одного із них кореспондує вчинення другого.

Аналогічна правова позиція висловлена Київським апеляційним судом у постанові від 06 листопада 2023, справа №367/667/23.

Доводи захисника щодо порушення права на захист у судовому засіданні підтвердження не знайшли.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

За таких обставин, на підставі вищевикладених норм закону, суд вважає докази, що містяться в матеріалах справи, належними і допустимим та такими, що доводять винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення яких були складені відповідні протоколи, що були описані та досліджені вище - неповідомлення ОСОБА_1 як посадовою особою юридичної особи публічного права у встановлених законом випадках та порядку про виникнення у нього реального конфлікту інтересів та прийняття ОСОБА_1 як посадовою особою юридичної особи публічного права рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

На підставі викладеного, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його винуватості, майновий стан, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає, що з метою виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, необхідним і достатнім буде застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у межах санкцій за ч. 1 ст.172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, за ч. 2 ст.172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, та з урахуванням ст. 36 КУпАП призначити остаточне стягнення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Керуючись ст.ст. 23, 33-36, 40-1, 172-7, 221, 246, 248, 249, 251, 252, 256, 279, 280, 283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та Законом України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справах № 379/1311/23 (провадження 3/379/727/23) та № 379/1312/23 (провадження 3/379/728/23) за протоколами про адміністративне правопорушення № 2018, №2019 від 05.09.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Провадження у справах № 379/1284/23 (провадження 3/379/702/23), № 379/1286/23 (провадження 3/379/703/23), № 379/1287/23 (провадження 3/379/704/23), № 379/1288/23 (провадження 3/379/705/23), № 379/1289/23 (провадження 3/379/706/23), № 379/1290/23 (провадження 3/379/707/23) за протоколами про адміністративне правопорушення № 1994, №1995, №1996, №1997, №1998, №1999 від 05.09.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених у ст. 38 КУпАП.

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (справи № 379/1292/23, 379/1294/23, 379/1296/23, 379/1299/23, 379/1301/23, 379/1303/23, 379/1305/23, 379/1307/23, 379/1309/23, 379/1313/23, за протоколами про адміністративне правопорушення №2000, №2002, №2004, №2006, №2008, №2010, №2012, №2014, №2016, №2020 від 05.09.2023 року) та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 1700 грн (одна тисяча сімсот гривень 00 копійок).

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справи №379/1293/23, №379/1295/23, №379/1298/23, №379/1300/23, №379/1302/23, №379/1304/23, №379/1306/23, №379/1308/23, №379/1310/23, №379/1314/23, протоколи про адміністративне правопорушення № 2001, №2003, №2005, №2007, №2009, №2011, №2013, №2015, №2017, №2021 від 05.09.2023 року) та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 3400 грн (три тисячі чотириста гривень 00 копійок).

На підставі ст. 36 КУпАП призначити ОСОБА_1 остаточне адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 3400 грн (три тисячі чотириста гривень 00 копійок) (отримувач коштів ГУК у Київ.обл/Таращанська міс/21081100 , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок IBAN UA0010850, код класифікації доходів бюджету 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 536,80 грн. (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UА0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106.)

Роз`яснити правопорушнику його обов`язок сплатити штраф не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: В. І. Зінкін