ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7442/23
провадження № 3/753/3429/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Бондаренко М.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

встановила:

До Дарницького районного суду м. Києва 08 травня 2023 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 та після задоволеного відводу на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справу 05 червня 2023 передано до розгляду судді Бондаренко М.С.

Відповідно до вказаного протоколу про адміністративне правопорушення від 03 травня 2023 року серії ВАВ № 276115, ОСОБА_1 24 квітня 2023 року, о 08 год. 30 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, буд 32-В, у громадському місці висловлювався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до ОСОБА_2 та висловлював погрози насильством, тим самим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Так, у судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, заперечив повністю та дав суду детальні пояснення щодо події та вказав, що наприкінці січня 2023 року його дружина під час повітряної тривоги виїжджала з двору їхнього будинку на АДРЕСА_2 . На цьому шляху їй перекрив дорогу чорний автомобіль «Volkswagen Passat», його дружина попросила у водія здати назад, щоб могли роз`їхатися, що останній відмовився зробити. Акцентує увагу суду на тому, що це вечірній час, була повітряна тривога, дружині було страшно і моторошно, вона відчувала страх за своє життя, оскільки мала намір пройти в укриття та не розуміла, чому водій її не випускає. Крім того, за вимогами Правил дорожнього руху її мали випустити. Почекавши певний час, вона була змушена об`їхати цей затор, виїхавши на тротуар, втім зачепила інший транспортний засіб.

Вказав, що дружина запам`ятала автомобіль, який не пропустив її та розповіла всю ситуацію. Як виявилось, це був автомобіль їхніх сусідів, які проживають з ними в одному під`їзді. Наголошує на тому, що після цього інциденту йому було неприємно та приблизно через тиждень зустрів сусіда ОСОБА_2 біля ліфта і поцікавився, чому той не пропустив автомобіль дружини. Розмова закінчилась тим, що спокійно і виважено попросив більше не зачіпати його жінку. Після цього, десь через тиждень дружина ОСОБА_2 біля ліфту почала насміхатись над його дружиною. Вважає, що в її діях була провокація та не розуміє, чому це подружжя підбурює їх на конфлікт. Через деякий час вирішив підійти особисто до ОСОБА_2 та з`ясувати причини такої поведінки, оскільки його дружина в черговий раз відчула неповагу до себе як до особистості. Так, 24 квітня 2023 року побачив, що ОСОБА_2 виходить з під`їзду та вирішив висловити своє обурення їхньою поведінкою, проте будь-яких хуліганських дій не вчиняв, нецензурною лайкою з метою порушення громадського порядку та спокою громадян не висловлювався, фізичною розправою нікому не погрожував, це була лише чоловіча розмова, оскільки вважав необхідним захистити свою дружину та припинити цей конфлікт. Підсумовуючи зазначене, ОСОБА_1 просив суд закрити справу стосовно нього.

У судовому засіданні захисник Козак О.С. подав заперечення на протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , обґрунтовуючи його тим, що такий не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Крім цього, не зазначено, якими саме діями ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян, водночас звернув увагу суду ще й на ту обставину, що нецензурна лайка у конфліктній ситуації, яка відбулась 24 квітня 2023 року була лише з боку заявника ОСОБА_2 .

Захисник також акцентував увагу суду на порушеннях з боку працівників поліції, оскільки останні не надали ОСОБА_1 жодних відомостей про фактичні обставини правопорушення, позбавили можливості ознайомитись із заявою про вчинення правопорушення та поясненнями свідків, а сам протокол склали без будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 дійсно вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, захисник Козак О.С. просив закрити справу стосовно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Особа, що зазначена у проколі, як потерпілий, ОСОБА_2 повідомив у судовому засіданні, що дійсно мала місце ситуація у січні місяці, не хотів пропускати дружину ОСОБА_1 , бо їй треба було менше здати назад, ніж йому. Надалі вважав, що ситуація вичерпана і не згадував про неї. Втім, приблизно через тиждень зайшовши в ліфт його наздогнав ОСОБА_1 та в агресивній формі просив визнати свою провину у тій ситуації, що відбулась на парковці. Наголошує на тому, що ні він, ні його дружина жодним чином не провокували дружину ОСОБА_1 на конфлікт. Після цього, коли пройшов певний відрізок часу, 24 квітня 2023 вийшов з під`їзду разом зі своєю малолітньою дитиною, та у цей момент до них підбіг ОСОБА_1 та перебуваючи в емоційному стані почав погрожувати та вести себе агресивно. Вказав, що звернувся з заявою до поліції лише з метою зрозуміти причини такої поведінки ОСОБА_1 і цієї ситуації могло б не бути, якби спокійно та виважено по чоловічому поговорили. ОСОБА_2 вважає, що склад адміністративного правопорушення є, до того ж ОСОБА_1 налякав його дитину.

Суддя, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку ОСОБА_1 , його захисника та заявника ОСОБА_2 , проаналізувавши доводи заперечення захисника, дійшла висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП з огляду на таке.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

При цьому стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя, дотримуючись вимог ст. 252 КУпАП, оцінила докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, водночас керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом цього адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Так, об`єктивну сторону відповідно до дрібного хуліганства становлять такі альтернативні дії: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначення вищих дій.

При хуліганстві об`єктом захисту є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дій правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і відображається у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, спілкування (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі та ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які користуються корисною суспільною діяльністю тощо.

Посягання на ці відносини розглядаються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Приймаючи до уваги те, що правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

Дії ОСОБА_1 при складанні протоколу працівниками поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство.

Проте, з пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, слідує, що конфлікт між ним та ОСОБА_2 був викликаний особистими неприязними відносинами та постійними провокаціями до конфліктів останнього стосовно його дружини.

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Так, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність цієї особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В якості доказів вини ОСОБА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності, до матеріалів справи було долучено:

- заява ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення, з якої вбачається, що якийсь чоловік висловлював претензії та погрози у зв`язку з тим, що хтось постійно зачіпає його дружину;

- рапорт про прийняття заяви про адміністративне правопорушення, відповідно до якого в ході проведення перевірки на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП;

- протокол про адміністративне правопорушення від 03 травня 2023 року серії ВАВ № 276115, складений стосовно ОСОБА_1 ;

- відеозапис з місця події, яка відбулась 24 квітня 2023 року, в ході якої ОСОБА_1 в емоційній формі висловлював своє невдоволення поведінкою ОСОБА_2 .

Вимогами ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Разом з тим, обставини, які зазначені у протоколі, зокрема, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою та висловлював погрози насильством до ОСОБА_2 не відповідають дійсності та спростовуються дослідженими у судовому засіданні доказами.

Оцінюючи надані докази, суд вважає, що ними з однозначною впевненістю підтверджується лише виникнення суперечки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як учасниками конфлікту, а сама ситуація виникла лише через те, що один водій автомобіля не уступив дорогу іншому. Крім цього, суд також констатує, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вже тривалий час існують неприязні стосунки, що виникли ще задовго до описаних у протоколі подій.

Суд звертає увагу на те, що у матеріалах провадження відсутні будь-які докази, які б характеризували об`єктивну і суб`єктивну сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто того, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань.

При цьому використання в ході спілкування нецензурної лексики та погроз ОСОБА_1 з досліджених матеріалів не вбачається і окрім протоколу, жодними іншими доказами не підтверджується, зокрема і відеозаписом, що доучений до матеріалів провадження та був досліджений у судовому засіданні за участі всіх учасників судового розгляду.

Таким чином, суд визнає слушними доводи захисника, оскільки з дослідженого відеозапису вбачається, що нецензурна лайка лунала лише з боку заявника ОСОБА_2 у присутності його малолітньої дитини та жодного нецензурного слова від ОСОБА_1 .

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, зокрема встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження вчинення правопорушення відповідними доказами не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення у суді.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не є єдиним й беззаперечним доказом винуватості особи, й інших доказів суду надано не було.

Підсумовуючи наведене, справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 173, статтями 274, 283-285 КУпАП, суддя,

ухвалила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.С. Бондаренко