Провадження № 3/761/6459/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Циктіч Віталій Михайлович, розглянувши справу щодо гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який офіційно не працевлаштований, мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.1732 КУпАП,

у с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 17.08.2023 серії ВАВ № 263470 гр. ОСОБА_1 17.08.2023, близько 17:32 год., перебуваючи за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , не виконав вимоги термінового заборонного примусу від 16.08.2023 серії АА № 264029 щодо спілкування з співмешканкою ОСОБА_2 .

На думку особи, яка склала протокол, вказаними діями гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1732 КУпАП, оскільки рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2023 ОСОБА_1 підданий адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 1732 КУпАП у виді штрафу.

Гр. ОСОБА_1 у судові засідання 06.09.2023 та 08.09.2023 викликався шляхом направлення sms-повісток на зазначений у протоколі зі слів ОСОБА_1 номер мобільного телефону, які отримані адресатом 29.08.2023 о 17:53 год. та 06.09.2023 об 11:59 год. Однак ОСОБА_1 до суду не прибув.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З викладеного витікає, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі гр. ОСОБА_1 у розгляді справи, тому наведені вище обставини дають підстави для висновку про свідоме ухилення гр. ОСОБА_1 від явки до суду.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 17.08.2023, серії ВАВ № 263470, який складений уповноваженою особою, письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 , рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2023 (справа № 761/24898/23), інші, долучені до протоколу матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, серед іншого, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом оцінки судом доказів, якими у силу ст. 251 КУпАП можуть бути будь-які фактичні дані, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні.

До таких доказів закон відносить пояснення свідків, висновки експертів, показання технічних приладів та засобів, відеозаписів тощо.

Зазначені положення закону передбачають, що особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, піддає відповідній правовій оцінці докази, які містяться у матеріалах справи. Дослідження та врахування саме цих доказів має привести до обґрунтованого висновку про винуватість особи.

Відповідно до диспозиції ст.1732 КУпАП, за якою складений протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність особи настає, зокрема, у разі невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений.

Таким чином, матеріали справи мають містити документи, що підтверджують порушення особою, на яку складений протокол винесеного щодо неї уповноваженим органом заборонного припису.

У той же час, долучені до протоколу документи не містять термінового заборонного припису, винесеного щодо гр. ОСОБА_1 , яким останній обмежений у спілкуванні з певною особою.

У зв`язку з цим, суддя дійшов висновку про недоведеність наявності у діях гр. ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ст.173-2 КУпАП.

За положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи мають тлумачитися на її користь.

Відповідно до ст. 247 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 256, 278, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 1732 КУпАП закрити через відсутність у його діях складу вказаного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м.Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя В.М. Циктіч