ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/521/23
провадження № 3/691/616/23
ПОСТАНОВА

29 червня 2023 рокум. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Черненко В.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Городищенського відділу державної виконавчої служби Черкаського району, Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 46959799 від 28.04.2023 року, складеного начальником Городищенського відділу державної виконавчої служби Черкаського району, Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Тараненко І.І., ОСОБА_1 не сплачував аліменти відповідно до виконавчого листа Попільнянського районного суду Житомирської області № 288/611/14-ц від 28.05.2014 року про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частки його заробітку (доходів), але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до його повноліття, починаючи з 25.04.2014 року. Боржник не сплачував аліменти відповідно до вищезазначеного виконавчого листа, що призвело до виникнення заборгованості зі сплати аліментів, з 25.04.2014 року по 01.03.2023 року, що перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з моменту набрання чинності ЗУ від 07.12.2017 року № 2234-VIII та складає 171934,45 гривень. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

Згідно ордеру № 1054457 ОСОБА_1 надає правову допомогу адвокат Кучеренко Н.В.

Судове засідання призначене 07.06.2023 року не відбулось в зв`язку з клопотанням захисника Кучеренко Н.В. про відкладення розгляду справи та надання часу на ознайомлення з матеріалами справи.

Судове засідання призначене 14.06.2023 року не відбулось в зв`язку з клопотанням захисника Кучеренко Н.В. про відкладення розгляду справи в зв`язку з її участю в розгляді кримінальних проваджень в Городищенському районному суді та Смілянському міськрайонному суді.

Судове засідання призначене 26.06.2023 року не відбулось в зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

У судове засідання 29.06.2023 року ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується телефонограмою, в судове засідання не з`явився та з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався.

Також адвокат Кучеренко Н.В. у судове засідання не з`явилась.

Відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Від адвоката Кучеренко Н.В. надійшло клопотання (Вхідний номер № 3370/23 Вх від 26.06.2023 року), в якому зазначено, що відносно ОСОБА_1 складено протокол про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1ст. 183-1 КУпАПза період з 25.04.2014 року по 01.03.2023 року виникла заборгованість по сплаті аліментів та складає 171934,45 гривень. Закон України № 2234-УІ1І від 07.12.2017 року публіковано 06.01.2018 року в офіційному виданні - газеті «Голос України» № 4, відповідно стаття 183-1 КУпАП набрала чинності 06.02.2018 року.

Оскільки цей Закон встановлює адміністративну відповідальність, то він зворотної дії в часі не має й поширює свою дію лише на правовідносини, які виникли після набрання ним чинності, тобто після 06.02.2018 року. З врахуванням диспозиції ч. 1ст. 183-1 КУпАП, така норма може бути застосована лише після 06.02.2018 року, а не з 07.12.2017 року і сума боргу має бути зазначена інша. Отже, посадовою особою, яка уповноважена на складання протоколу, невірно викладена об`єктивна сторона правопорушення.

Більше того, відповідно до ст. 38 КУпАП України, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Державному виконавцю Городищенського відділу державної виконавчої служби Черкаського району, Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було відомо про заборгованість по вказаному виконавчому провадженню, ще за півроку до складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення. У матеріалах виконавчого провадження маються інші довідки про заборгованість. Після здійснення перерахунку заборгованості боржника ОСОБА_1 у лютому 2023 року, останній з березня 2023 року почав сплачувати аліменти та частково погашати заборгованість. А отже адміністративна справа порушена та направлена до суду, після завершення строків для накладення адміністративного стягнення за заборгованість по аліментах, яка виникла до березня 2023 року, а тому підлягає закриттю.

Просила адміністративну справу відносно ОСОБА_1 в частині поданого клопотання розглядати у її відсутності, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши протокол та додані до нього документи, суд приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За змістом диспозиції ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, об`єктивна сторона правопорушення полягає у невиконанні особою свого обов`язку по сплаті аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї. При цьому для утворення складу правопорушення є обов`язковим настання суспільно шкідливих наслідків у виді виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання. Визначення періоду і розміру заборгованості здійснюється державним виконавцем, у провадженні якого перебуває відповідне виконавче провадження.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.12 ст.71 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності заборгованості зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців, державний виконавець складає протокол про вчинення боржником адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та надсилає його для розгляду до суду за місцезнаходженням органу державної виконавчої служби.

При цьому, зміст ч.1 ст.183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає по факту несплати аліментів на утримання дитини, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Відповідно до п. 4 розділу XIV Інструкції з організації примусового виконання рішень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 № 512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2832/5), у разі наявності в діях боржника ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, чи порушення законних вимог виконавця фізичними, юридичними чи посадовими особами виконавець складає протокол про адміністративне правопорушення на бланку за встановленою формою.

Зміст протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст. 256 КУпАП. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. Пояснення та зауваження за суттю вчиненого правопорушення вносяться до протоколу і засвідчуються підписом особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Пояснення та зауваження можуть додаватися до протоколу окремо про що у протоколі робиться запис. При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі. Про ознайомлення із протоколом особа, щодо якої він складений, ставить у протоколі свій підпис. У разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом виконавця.

Протокол складається у двох примірниках, що підписуються виконавцем, який склав протокол, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також свідками і понятими, якщо такі є. У разі відмови особи, щодо якої складається протокол, від підписання протоколу виконавець робить про це відповідний запис, який засвідчує своїм підписом та підписами свідків у разі їх наявності. Особа, щодо якої складається протокол, має право письмово викласти підстави своєї відмови від підписання протоколу, які додаються до протоколу окремо, про що робиться запис у протоколі. Відмова від підписання протоколу не є підставою для припинення провадження у справі. Один примірник протоколу під підпис вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі складання протоколу в органі державної виконавчої служби або офісі приватного виконавця, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується для складання та підписання протоколу. У виклику зазначаються дата, час та місце складання протоколу. Виклик вважається належним чином врученим, якщо надісланий за адресою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто. У разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у виклику час виконавець складає відповідний акт, який додається до протоколу.

Всупереч указаним нормам Закону та підзаконного акту, протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням їх вимог.

Матеріали справи містять виклик державного виконавця від 20.04.2023 року за № 6858, однак докази на підтвердження того, що вказаний виклик належним чином вручений особі, яка притягається до адміністративної відповідальності відсутні.

Долучений до матеріалів справи виклик державного/приватного виконавця від 20.04.2023 року за № 6858, яким зобов`язано ОСОБА_1 з`явитися до виконавця 28.04.2023 року щодо сплати боргу, не є доказом того, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час та місце складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Копії квитанцій про відправку рекомендованих листів, які долучені до справи, не відображають, які саме документи відправлялись ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та адвокату Сацюкум Р.В.

Постановою судді Городищенського районного суду Черкаської області вказаний протокол був направлений на доопрацювання, проте вказані недоліки не були виправлені.

Головним державним виконавцем до матеріалів протоколу додано відстеження рекомендованого повідомлення № 753, яке було направлено ОСОБА_1 та відправлення згідно відстеження Укрпошти було отримано ним особисто 25.04.2023 року, проте дані матеріали не містять інформації, що саме відправлялось даним листом, відсутній опис вкладень.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що відсутні докази про те, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час та місце складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення. Разом з цим, виходячи зі змісту ст.ст.254, 256 КУпАП, присутність особи щодо якої складається протокол є обов`язковою.

Крім того, в протоколі, період за який нарахована заборгованість вказаний з 25.04.2014 року по 01.03.2023 року, тобто виконавцю про наявну заборгованість було відомо 01.03.2023 року, проте сам протокол складений був лише 28.04.2023 року, майже через два місяці після виявлення правопорушення, що суперечить приписам ч.2 ст.254 КУпАП, згідно яких, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Також, виконавцем, не було додано розрахунку заборгованості за шість місяців на дату складення протоколу, тобто, станом на 28.04.2023 року, що перевищує суму відповідних платежів за вказаний виконавцем у протоколі період, як того вимагає диспозиція ст. 183-1 КУпАП.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином, буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягується до відповідальності є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції України є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути до адміністративної відповідальності особу лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з прецедентною практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України», п.43 (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини».

Згідно правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення № 46959799, складений відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.183-1 КУпАП, який складений 28.04.2023 року, на підставі заборгованості за період з 25.04.2014 року по 01.03.2023 року, суд не може визнати належним, допустимим, достовірним та таким, який узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», і який свідчить про беззастережну винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення та не може бути в даному випадку належним доказом його вини.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ (Рішення ЄСПЛ у справі «Дактарас проти Литви» від 24.11.2000 року.

Крім того, Конституційний суд України в рішенні від 22.12.2010 року №23-рп/2010 дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правовій презумпції, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Аналогічна позиція висловлена Верховним судом у постанові ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі №463/1352/16-а, де вказано, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Зважаючи на викладене, суд прийшов до висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.183-1 КУпАП, на підставі наданого протоколу про адміністративне правопорушення та розрахунку заборгованості. Всі сумніви щодо доведеності вини порушника тлумачаться на його користь, а наданий протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , в даному випадку, неможливо визнати доказом його вини в розумінні ст. 251 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного вище, дослідивши та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 183-1, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 278, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, в суді закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.

Суддя В. О. Черненко