Справа № 214/7722/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 грудня 2023 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Прасолов В.М., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина

України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.121 ч. 4 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу, 19.09.2023 року о 23.39 год. в м. Кривому Розі по вул. Вільної Ічкерії, біля е/о №374, водій ОСОБА_2 , керував транспортним засобом «SKODA SUPER B» з д.н.з. НОМЕР_1 , технічний стан якого не відповідає вимогам правил і стандартів, а саме: на ліве скло в зоні оглядовості водія та лобове скло, нанесено покриття, що зменшує його прозорість, світлопропускання лівого бокового скла становить 0,00%, лобового скла становить 14,4% . Вимірювання здійснювалось за допомогою приладу «Elhos EGM 1 2676», порушення вчинено повторно протягом року, постанова від 01.03.2023 року за ч. 3 ст. 121 КУпАП. Згідно протоколу, своїми діями ОСОБА_2 порушив п. 31.4.7в ПДР України.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Від захисника ОСОБА_2 Федько Н.Б. до суду надійшло клопотання, в якому зазначено наступне. Вважає, що у діях ОСОБА_2 відсутні подія і склад адміністративного правопорушення. Крім того, протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 від 21.09.2023 р. складено із порушенням вимог діючого законодавства. Щодо невідповідності протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 вимогам КУпАП. Так, протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 складено 21.09.2023 р. о 15.06 годині за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Миру, 48 про те, що ОСОБА_2 19.09.2023p. о 23.39 годині в м. Кривому Розі по вул. Вільної Ічкерії в р-ні е/о № 374 керував транспортним засобом «Skoda Super B», д.н. НОМЕР_1 , технічний стан якого не відповідає вимогам Правил і стандартів, на ліве скло в зоні оглядовості водія та на лобове скло нанесено покриття, що зменшує його прозорість, лівого бокового скла становить 0,00%, лобового скла становить 14,4%. Вимірювання здійснювалося за допомогою приладу Elhos EGM-1 2676. Порушення здійснено повторно протягом року, попередньо від 01.03.2023 р. постанова за ч.3 ст.121 БАА № 482701. Відповідно до ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. В супереч викладеному, протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 складено 21.09.2023р. о 15.06 год. в той час, як подія відбулася 19.09.2023р. о 23.39 год. у відношенні відомої особи - ОСОБА_2 , тобто через 39 годин. Відповідно до ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа яка притягується до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження, щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу про що робиться відмітка у протоколі. В даному ж випадку протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 від 21.09.2023р. було складено без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Помітка «відмовився від підпису» не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_2 не був присутній на місці складення протоколу, йому не були роз`яснені його права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП. Крім того, копія протоколу ОСОБА_2 не була направлена на його адресу, дана копія мається в матеріалах судової справи. Крім того, як вбачається з припису п.5 глави VII Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх Справ від 07.11.2015р. № 1395 (далі Інструкція), у разі встановлення повторності правопорушення до протоколу (якщо протокол складається) долучається довідка, у якій міститься інформація про дату вчинення попереднього адміністративного правопорушення і прийняте в справі рішення. Відповідно до вимог ст. 291 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксоване в автоматичному режимі, або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення, або під час її виконання у випадках, передбачених частиною першою статті 300-1 цього Кодексу. У спірному протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 від 21.09.2023р. зазначена постанова серії БАА № 482701 від 01.03.2023р. про притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за ч.3 ст. 121 КУпАП. Проте, з матеріалів справи не вбачається чи набрала дана постанова законної сили, оскільки підпис ОСОБА_2 про отримання даної постанови відсутній. За таких обставин протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 складено 21.09.2023р. не може бути належним та допустимим доказом. Щодо неможливості повторного притягнення особи до відповідальності за одне і те саме правопорушення. 19.09.2023 року т.в.о. інспектора взводу 3 роти 1 батальйону ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП поліції старшим лейтенантом Пекловим М.М. відносно ОСОБА_2 винесена постанова серія БАБ № 714075 від 19.09.2023р. про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (далі Постанова). Відповідно до вказаної Постанови від 19.09.2023р. ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. у зв`язку з тим, що 19.09.2023р. о 23.39 годині в м. Кривому Розі по вул. Вільної Ічкерії в р-ні е 10 № 374 він керував транспортним засобом Skoda Super В. д.н. НОМЕР_1 , технічний стан якого не відповідає вимогам Правил і стандартів, на ліве скло в зоні оглядовості водія та на лобове скло нанесено покриття, що зменшує його прозорість, лівого бокового скла становить 0,00%, лобового скла становить 14,4%. Вимірювання здійснювалося за допомогою приладу Elhos EGM-1 2676. Дана обставина підтверджується рапортом т.в.о. інспектора взводу 3 роти 1 батальйону ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП поліції старшим лейтенантом Пеклова М.М., який мається в матеріалах справи. Пункти 3-4 глави VII Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх Справ від 07.11.2015р. № 1395, передбачають у разі неможливості встановити повторність, постанова в справі про адміністративне правопорушення на місці його вчинення не виноситься, а складається повідомлення про адміністративне правопорушення, яке у п`ятиденний строк разом із наявними матеріалами справи (рапортом, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, показаннями технічних приладів та засобів, у тому числі тих, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, та іншими доказами) надсилається до підрозділу поліції за місцем проживання (перебування) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з метою здійснення перевірки на наявність повторності правопорушення та вжиття заходів щодо подальшого розгляду. Після здійснення перевірки на наявність повторності правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомляється про місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Поліцейський, який подає матеріали до розгляду, готує довідку про наявність повторності вчинення адміністративного правопорушення, отримання (неотримання) особою за місцем її проживання посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії, а за матеріалами про адміністративні правопорушення, передбачені частинами другою та третьою статті 130 КУпАП, - довідку про належність транспортного засобу. Таким чином, дії т.в.о. інспектора взводу 3 роти 1 батальйону ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП поліції старшим лейтенантом Пеклова М.М. Є протиправними. Відповідно до ст.61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Керуючись принципом прав людини «non bis in idem», спірний протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 623001 від 21.09.2023р. порушує конституційні права ОСОБА_2 . 3. Щодо відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Вимоги відносно тонування автомобільного скла прописані в ГОСТ 5727-88. Зокрема, в розділі 2.2.7.8 визначено, що ступінь світлопропускання повинна бути не нижче 75% для вітрового скла та не нижче 70% для інших. Відповідно до наказу МВС України «Про затвердження Порядку здійснення контролю за технічним станом колісних транспортних засобі під час їх експлуатації» № 534 від 13.10.2008 року, за результатами перевірки складається акт перевірки технічного стану колісного транспортного засобу за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, копія якого надається водієві КТЗ. А у разі наявних на те підстав, складається протокол про адміністративне правопорушення. У примітці п. 31.4.7 «В» також зазначено, що на верхній частині вітрового скла автомобілів і автобусів можуть бути прикріплені прозорі кольорові плівки. Дозволяється застосування тонованого скла (крім дзеркальних), світлопропускання яких відповідає вимогам ГОСТ 5727-88. Дозволяється застосовувати занавіски на бокових вікнах автобусів. Згідно ГОСТ 5727-88 світлопропускна здатність лобового скла авто не менше 75%, бокових - не менше 70%, задніх обмежень немає. Перевірка світлопропускаємості повинна здійснюватися спеціальним приладом - вимірювачем світлопропускання скла. Цей прилад підлягає щорічній повірці (сертифікації), під час перевірки співробітник повинен дотримуватись погодних умов, заборонено проводити перевірку в туман, морозну погоду, а також в снігопад. Перевірка проводиться тільки при таких умовах: - температура повітря +20 градусів за Цельсієм +-5%; вологість повітря 40-80%; - під час перевірки пристрій повинен підключатися до ДБЖ. Якщо хоча б одна з перерахованих вище умов не буде виконана, результати випробувань вважаються недійсними. В супереч викладеному, 19.09.2023р. о 23.39 годині при зупинці транспортного засобу «Skoda Super В», д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , не було дотримано вимог вищевикладених норм. По-перше, первірка світлопропускаємості проводилась приладом Elhos EGM-1 2676, який не було підключено до ДБЖ, що є обов`язковою умовою правильної роботи приладу. Зупинити авто та перевірити ступінь його тонування «на місці» співробітник УПП не має права. Інспектор має право лише вимагати від водія проїхати до найближчого стаціонарного посту, оснащеного мобільною лабораторією, або ж до спеціального пункту інструментального контролю для вимірювання ступеню світлопропускання стекол автомобіля. По-друге, недотримано температурний режим. Температура повітря, 19.09.2023 р. об 21.00 хв. Становила 18,2 градуса, відносна вологість повітря 38%, та до 00.00 годин 20.09.2023 знизилася на 2 градуса за цельсієм та становила 16,2 тепла, відносна вологість повітря 67%, що підтверджується довідкою Українського Гідрометеологічного центру ДСНС України від 03.10.2023 за № 01-18/1071 (копія довідки додається). По-третє, у матеріалах справи відсутня інформація щодо повірки (сертифікації) на тауметр, за допомогою якого проводилося вимірювання рівня затемнення. 19.09.2023p. o 23.39 годині при зупинці транспортного засобу «Skoda Supeг В», д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , на вимогу ОСОБА_2 зазначена інформація надана не була. Згідно зі ст. 8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», у сфері законодавчо регульованої метрології застосовуються засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації. Експлуатація засобів вимірювальної техніки, які застосовуються у сфері законодавчо регульованої метрології (далі законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки), здійснюється з дотриманням правил застосування таких засобів, встановлених у нормативно-правових актах, і вимог щодо їх експлуатації, встановлених в експлуатаційних документах на такі засоби. Законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та в продаж і видавати напрокат лише за умови їх відповідності цьому Закону та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. За таких обставин результат вимірювання не відповідає дійсності. Відповідно до приписів ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Згідно із ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката. Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається 6 присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» роз`яснено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких грунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів. Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь. Слід зазначити, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова Верховного Суду від 29.04.2020 у справі № 161/5372/17). Відповідно до змісту ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та Протоколи до неї є складовою національного законодавства України. Рішення Європейського суду є офіційною формою роз`яснення основних (невідчужуваних) прав кожної людини, закріплених і гарантованих Конвенцією, яка є частиною національного законодавства, та у зв`язку з цим правового регулювання і правозастосування в Україні. джерелом законодавчого При цьому, суд при оцінці доказів у справі враховує висновки, які викладені у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року та у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) про те, що суд при оцінці доказів у конкретній справі повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом»; таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів. На підставі викладеного, просить закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення № 214/7722/23 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 121 КУпАП у зв`язку із відсутністю події та складу правопорушення.

У судовому засіданні досліджені наступні письмові докази: протокол про адміністративне правопорушення (а.с.1), рапорт (а.с. 3), фото (а.с. 4), акт відповідності технічного стану т/з (а.с. 5), диск (а.с. 6), довідка (а.с. 7), постанова (а.с. 8,9), довідка (а.с. 21).

Відповідно до ст.252 КУпАП, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, оцінивши досліджені докази за своїм внутрішнім переконанням, приходжу до наступних висновків.

Частина 4 статті 121 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою третьою цієї статті.

Частина 1 статті 121 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за Керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Так, об`єктивна сторона ч.ч.1-3 ст.121 КУпАП полягає у керуванні водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів; керуванні водієм транспортним засобом, який використовується для надання послуг з перевезення пасажирів, що має несправності, передбачені частиною першою цієї статті, або технічний стан і обладнання якого не відповідають вимогам стандартів, правил дорожнього руху і технічної експлуатації; керуванні водієм транспортним засобом, що підлягає обов`язковому технічному контролю, але своєчасно його не пройшов.

Як слідує з клопотання адвоката Федько Н.Б., при вимірюванні рівня світлопропускання були порушені вимоги, а саме: світлопропускання та тонування автомобільного скла.

Вимоги відносно тонування автомобільного скла прописані в ГОСТ 5727-88, зокрема, в розділі 2.2.7.8 визначено, що ступінь світлопропускання повинен бути не нижче 75% для вітрового скла та не нижче 70% для інших.

Відповідно до наказу МВС України «Про затвердження Порядку здійснення контролю за технічним станом колісних транспортних засобів під час їх експлуатації» № 534 від 13.10.2008 року, за результатами перевірки складається акт перевірки технічного стану колісного транспортного засобу за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, копія якого надається водієві КТЗ. А у разі наявних на те підстав, складається протокол про адміністративне правопорушення.

У примітці п. 31.4.7 «В» ПДР України також зазначено, що на верхній частині вітрового скла автомобілів і автобусів можуть бути прикріплені прозорі кольорові плівки. Дозволяється застосування тонованого скла (крім дзеркальних), світлопропускання яких відповідає вимогам ГОСТ 5727-88. Дозволяється застосовувати занавіски на бокових вікнах автобусів. Згідно ГОСТ 5727-88 світлопропускна здатність лобового скла авто не менше 75%, бокових - не менше 70%, задніх обмежень немає.

Перевірка світлопропускаємості повинна здійснюватися спеціальним приладом - вимірювачем світлопропускання скла. Цей прилад підлягає щорічній повірці (сертифікації), під час перевірки співробітник повинен дотримуватись погодних умов, заборонено проводити перевірку в туман, морозну погоду, а також в снігопад. Перевірка проводиться тільки при таких умовах: - температура повітря +20 градусів за Цельсієм +-5%; вологість повітря 40-80%; - під час перевірки пристрій повинен підключатися до ДБЖ. Якщо хоча б одна з перерахованих вище умов не буде виконана, результати випробувань вважаються недійсними.

Судом встановлено, що 19.09.2023 р. о 23.39 год. при зупинці транспортного засобу «Skoda Super В», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , не було дотримано вимог вищевикладених норм.

Первірка світлопропускаємості проводилась приладом «Elhos EGM-1 2676», який не було підключено до ДБЖ, що є обов`язковою умовою правильної роботи приладу. Зупинити авто та перевірити ступінь його тонування «на місці» співробітник УПП не має права. Інспектор має право лише вимагати від водія проїхати до найближчого стаціонарного посту, оснащеного мобільною лабораторією, або ж до спеціального пункту інструментального контролю для вимірювання ступеню світлопропускання стекол автомобіля.

Також, недотримано температурний режим. Температура повітря, 19.09.2023 р. об 21.00 хв. становила 18,2 градуса, відносна вологість повітря 38%, та до 00.00 годин 20.09.2023 знизилася на 2 градуса за цельсієм та становила 16,2 тепла, відносна вологість повітря 67%, що підтверджується довідкою Українського Гідрометеологічного центру ДСНС України від 03.10.2023 р. за № 01-18/1071 (а.с. 21).

В матеріалах справи відсутня інформація щодо повірки (сертифікації) на тауметр, за допомогою якого проводилося вимірювання рівня затемнення. 19.09.2023p. o 23.39 годині при зупинці транспортного засобу «Skoda Supeг В», д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , на вимогу ОСОБА_2 зазначена інформація надана не була.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимірюванні рівня світлопропускання без дотримання наведених вимог, таке вимірювання не можна вважати законним та таким, що надає достовірну інформацію.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії», суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно з ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.96 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При цьому, суд приймає вмотивовану постанову тільки в межах викладених уповноваженою особою у протоколі про адміністративне правопорушення та обсягу доказів, наявних в матеріалах справи.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та додані до протоколу.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Так, в порушення вимог ст. 255 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено доказів вчинення ОСОБА_2 дій, зазначених в протоколі. Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом на доведення вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.4 ст.121 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи до уваги викладене, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.121 ч.4 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя В.М. Прасолов