ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2023 Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Пустовойт Т.В., за участю секретаря судового засідання Мазій І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Володимирі заяву адвоката Жука Ю.Б. про відвід судді Каліщука А.А.,

У С Т А Н О В И Л А :

28.11.2023 до суду надійшла заява захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Жука Ю.Б. про відвід судді Володимир-Волинського міського суду Волинської області, яка мотивована тим, що зазначений суддя під час судового розгляду самостійно, за відсутності клопотань зі сторони захисту, збирав докази з метою доведення винуватості особи, що притягується до відповідальності, зокрема викликав та опитував в судовому засіданні працівникам поліції ОСОБА_2 , осіб, які не зазначені свідками в протоколі в протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_3 , чим порушив принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Отже, на думку заявника, викладене свідчить про упередженість судді Каліщука А.А. та викликає сумнів в об,активності під час розгляду по суті такої справи.

Адвокат Жук Ю.Б. та особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в судове засідання не з,явилися надали заяву в якій підтримали відвід судді, просили задовольнити та розглянути за їх відсутності.

Особа, якій заявлено відвід - суддя Каліщук А.А. в судове засідання пояснень не подавав.

Дослідивши надану заяву, прихожу до наступного висновку.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29 червня 2004 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення № 34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді заяви адвоката Жука Ю.Б. про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення.

Статтею 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом (п.1).

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово зазначав, що безсторонність, в сенсі п.1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (рішення у справі «Білуха проти України», «Бочан проти України», «Газета «Україна-центр» проти України» та ін.)

Водночас Консультативна рада європейських суддів у п.12 Висновку №1 (2001) наголошує, що судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя не просто повинен насправді бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона також повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача. У протилежному випадку довіру до судової влади може бути підірвано.

Сумніви в незалежності відсутні, коли у «об`єктивного спостерігача» не виникне підстав для занепокоєння з цього питання в обставинах справи, що розглядається (рішення ЄСПЛ у справі «Кларк проти Сполученого Королівства»). Навіть самі лише сумніви «розсудливого спостерігача» в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянам права на справедливий суд («Ферантелі та Сантанджело проти Італії», «Хаусчілдт проти Данії», «Веттстейн проти Швейцарії»).

Заявником в якості підстави для відводу судді наведено незгода із процесуальним рішеннями судді по справі, які полягали в опитуванні в судовому засіданні, за відсутності клопотань зі сторони захисту, працівника поліції та особи, яка не зазначена свідком в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Тобто, наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст.75, 76 КПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.

Відповідно до ст.321 КПК України, виключно головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність особи, яка виконує функції держави, презюмується, поки не надано доказів протилежного. Доказами протилежного є переконливі факти порушення безсторонності, тобто факти, які дають підстави для обґрунтованого побоювання прийняття упередженого рішення.

Натомість заявником будь-яких обґрунтованих обставин, за яких, на його думку, головуючий по справі про адміністративне правопорушення суддя Каліщук А.А. не має права розглядати справу, не наведено.

Твердження заявника про необ`єктивність та упередженість судді внаслідок прийнятих процесуальних рішень є безпідставними, оскільки само по собі опитування осіб не є свідченням упередженості або пристрасності зі сторони головуючого, тим більше, що відповідно до частини 2 статті 96 КПК України, сторона захисту для доведення недостовірності показань свідка має право надати показання, документи, які підтверджують його репутацію, зокрема, щодо його засудження за завідомо неправдиві показання, обман, шахрайство або інші діяння, що підтверджують нечесність свідка. Тобто положення даної статті не передбачають обов`язок суду долучати та досліджувати попередні показання свідка, надані ним на стадії досудового розслідування слідчому, а норми частини 4 статті 95 КПК України, навпаки, імперативно приписують суду можливість обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які суддя безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу.

Аналіз доводів заяви про відвід судді Каліщука А.А. ґрунтується на суб`єктивних переконаннях заявника та спростовується вищевикладеним.

Таким чином, обставин, які б виключали участь судді Каліщука А.А. у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.75 КПК України та доказів, що свідчили б про його упередженість та небезсторонність заявником не надано, в зв`язку з чим, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви адвоката Жука Ю.Б.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245, 246, 252, 283 КУпАП, ст.75 КПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні заяви адвоката Жука Ю.Б. про відвід судді Володимир-Волинського міського суду Волинської області Каліщука А.А. - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Тетяна Пустовойт