ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/2740/23 Справа № 243/6107/23 Суддя у 1-й інстанції - Хаустова Т. А. Суддя у 2-й інстанції - Куракова В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року м.Кривий Ріг

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду Куракова В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 07 листопада 2023 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Новодмитрівка Барвінківського району Харківської області, громадянку України, не працюючу, зареєстровану та мешкаючу за адресою: АДРЕСА_1

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6 800 грн. з конфіскацією предметів торгівлі, -

УСТАНОВИЛА:

Судом першої інстанції встановлено, що 31 жовтня 2023 року о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_1 з території домоволодіння АДРЕСА_1 здійснила продаж коньяку «Коблево», міцністю 40% громадянину ОСОБА_2 за 300 гривень, чим порушила п. 9 ч. 2 ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», вчинивши адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 156 ч. 3 КУпАП.

Постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 07 листопада 2023 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6 800 грн. з конфіскацією предметів торгівлі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що постанова суду незаконна та підлягає скасуванню. Зауважує, що її було позбавлено права бути присутньою у судовому засіданні; проведено обшук без наявності на те правових підстав. Просить постанову суду скасувати, провадження у справі закрити.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Розглянувши адміністративну справу, суддя районного суду прийшов до передчасного висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП виходячи з такого.

В якості доказів до матеріалів справи долучено відеозапис, який ведеться прихованою камерою та яким зафіксовано як особа приходить в домоволодіння ОСОБА_1 , питає про можливість придбати алкоголь та діє з прямим умислом на купівлю алкоголю.

Положеннями ст. 32 Конституції України передбачено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Положеннями ст. 270 КПК України передбачено, що аудіо-, відеоконтроль місця може здійснюватися під час досудового розслідування тяжкого або особливо тяжкого злочину і полягає у здійсненні прихованої фіксації відомостей за допомогою аудіо-, відеозапису всередині публічно доступних місць, без відома їх власника, володільця або присутніх у цьому місці осіб, за наявності відомостей про те, що розмови і поведінка осіб у цьому місці, а також інші події, що там відбуваються, можуть містити інформацію, яка має значення для кримінального провадження.

Вищевказана процедура може застосовуватись виключно під час досудового розслідування кримінального провадження щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Як вбачається з матеріалів справи, фіксуванням на приховану камеру дій ОСОБА_1 відбулось втручання у приватне життя та фактично здійснено відеоконтроль особи, на який потребується дозвіл слідчого судді, який не надається в рамках адміністративно-деліктної справи, у зв`язку з чим вказаний доказ є недопустимим.

Вирішуючи питання щодо наявності в діях особи, яка купує алкогольні напої у ОСОБА_1 провокації, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

КУпАП не містить визначення поняття провокація, як і в цілому національне законодавство, натомість Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зробив дефініцію такого поняття та критерії для розмежування законних дій співробітників поліції від провокації до вчинення злочину.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) для відмежування провокації від допустимої поведінки правоохоронних органів є ряд критеріїв.

Під змістовним критерієм розуміється наявність/відсутність суттєвих змістовних ознак, притаманних провокації правоохоронних органів, а під процесуальним критерієм - наявність у суду можливостей перевірити відомості про ймовірну провокацію під час судового засідання з дотриманням вимог рівності та змагальності сторін.

Підбурювання з боку поліції має місце тоді, коли відповідні працівники правоохоронних органів або особи, які діють за їхніми вказівками, не обмежуються пасивним розслідуванням, а з метою встановлення злочину, тобто отримання доказів і порушення кримінальної справи, впливають на суб`єкта, схиляючи його до вчинення злочину, який в іншому випадку не був би вчинений (рішення у справі «Раманаускас проти Литви» від 5 лютого 2008 року).

Під пасивною поведінкою ЄСПЛ розуміє відсутність будь-яких активних дій, які б спонукали потенційного підозрюваного вчинити злочин.

Таким чином, у разі виявлення за матеріалами кримінального провадження ознак, притаманних провокації злочину правоохоронними органами, суд у судовому засіданні має це перевірити шляхом дослідження відповідних обставин і лише після цього зробити висновок щодо наявності (відсутності) такого факту і, як наслідок, щодо належності, допустимості й достатності доказів у справі для прийняття відповідного процесуального рішення.

При визначенні того, чи обмежилися співробітники правоохоронних органів переважно пасивним встановленням обставин можливого скоєння злочину, ЄСПЛ розглядає два фактори:

- наявність підстав для проведення відповідних заходів;

- роль співробітників правоохоронних органів в скоєнні злочину.

Так, з наявного в матеріалах даної справи про адміністративне правопорушення відеозапису вбачається, що особа, яка перебувала під контролем поліцейських, своїми активними діями, які виразились у заході у двір без дозволу власника, розмові з ОСОБА_2 щодо необхідності надати останньому алкогольний напій за роботу, демонстрації грошових коштів - спонукали ОСОБА_1 продати спиртні напої ОСОБА_2 .

Отже, в ході апеляційного розгляду встановлено, що ОСОБА_1 вчинено адміністративне правопорушення внаслідок провокації з боку працівників поліції, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Оскільки в ході апеляційного розгляду встановлено відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, вилучене у останньої майно, що зберігається у Відділі поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області за квитанцією № 8279/205/04-2023 від 31 жовтня 2023 року, а саме: алкогольне пиво «Львівське 1715» об`ємом 2,4 літра міцністю 4,5% в кількості 5 пляшок, алкогольне пиво «Оболонь» об`ємом 2,35 літра міцністю 4,5% в кількості 12 пляшок, алкогольне пиво «Чернігівське» об`ємом 1,15 літра міцністю 4,6% в кількості 22 пляшки, алкогольне пиво «Львівське 1715» об`ємом 0,48 літра міцністю 4,3% в кількості 44 банки, коньяк «Алазані» об`ємом 0,5 літра міцністю 40% в кількості 3 пляшки, тетропаки з міцною спиртовмісною рідиною прозорого кольору об`ємом 10 літрів в кількості 5 штук слід повернути власнику ОСОБА_1 ..

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 07 листопада 2023 року відносно ОСОБА_1 скасувати.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 156 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Вилучене в ході складання адміністративних матеріалів майно ОСОБА_1 , а саме: алкогольне пиво «Львівське 1715» об`ємом 2,4 літра міцністю 4,5% в кількості 5 пляшок, алкогольне пиво «Оболонь» об`ємом 2,35 літра міцністю 4,5% в кількості 12 пляшок, алкогольне пиво «Чернігівське» об`ємом 1,15 літра міцністю 4,6% в кількості 22 пляшки, алкогольне пиво «Львівське 1715» об`ємом 0,48 літра міцністю 4,3% в кількості 44 банки, коньяк «Алазані» об`ємом 0,5 літра міцністю 40% в кількості 3 пляшки, тетропаки з міцною спиртовмісною рідиною прозорого кольору об`ємом 10 літрів в кількості 5 штук, яке зберігається у Відділі поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області за квитанцією № 8279/205/04-2023 від 31 жовтня 2023 року повернути ОСОБА_1 ..

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куракова