Провадження № 3/761/5917/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Чайка О.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частиною 1 статті 160 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КупАП),

установив:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 18.07.2023 серії ВАВ № 263193, 18.07.2023 о 12 год 00 хв, за адресою: місто Київ, вул. Табірна, 46/48, ОСОБА_1 торгував з рук у невідповідному місці овочами та фруктами, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 160 КУпАП.

У судові засідання ОСОБА_1 неодноразово не з`являвся, повідомлявся завчасно та належним чином, заяв про відкладення судового розгляду чи про поважність причин неприбуття від ОСОБА_1 не надходило.

Згідно з ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене зокрема ст. 160 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення її від явки на виклик суду цю особу може бути органом внутрішніх справ піддано приводу.

Крім того, інформація про розгляд справи розміщується на офіційному сайті Шевченківського районного суду м. Києва і є загальнодоступною.

До того ж Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

Судом вживались усі можливі процесуально передбачені заходи з метою забезпечення участі ОСОБА_1 у судовому засіданні та реалізації ним свого права на доступ до правосуддя, однак забезпечити йогу участь у судовому засіданні не виявилось можливим з незалежних від суду причин.

З урахуванням наведеного, враховуючи, що ОСОБА_1 був повідомлений завчасно та належним чином про розгляд справи, клопотань про відкладення судового розгляду до суду не направляв, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також з урахуванням положень ст. 268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Крім того, суд зазначає, що адміністративне правопорушення це конкретне діяння (факт, явище, подія), що відбулося (мало місце) у реальній дійсності. Склад адміністративного правопорушення це опис діяння (події, факту, явища) в складеному, уповноваженою на те особою, протоколі про адміністративне правопорушення. Отже, під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до положень ст. 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпАП.

Всебічно вивчивши матеріали справи, судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у скоєному правопорушення повністю підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення від 18.07.2023 серії ВАВ № 263193, рапортом працівника поліції від 18.07.2023, поясненнями ОСОБА_1 від 18.07.2023, копію паспорта на ім?я ОСОБА_1 , розпискою ОСОБА_1 від 18.07.2023, фото з місця торгівлі, протоколом виявлення огляду та вилучення від 18.07.2023.

Разом з тим, згідно із п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Оскільки на день розгляду справи строк притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності закінчився, провадження в справі необхідно закрити.

Керуючись ст. 38, ст. 160, п. 7 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

постановив:

Провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 160 КУпАП, закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду адміністративної справи строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя Олена ЧАЙКА