ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/883/23

Провадження № 3/293/677/2023

19 червня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглянув справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

16.06.2023 на адресу суду надійшов складений відділом поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області складений протокол серії ВАВ №252390 відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №252390 від 14.06.2023 убачається, що громадянин ОСОБА_1 04.06.2023 близько 22 год 30 хв в АДРЕСА_1 вчинив, домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , та неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , а саме: ображав брутальною лайкою погрожував фізичною розправою, виганяв з будинку, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №252390 від 14.06.2023 убачається, що громадянин ОСОБА_1 04.06.2023 близько 22 год 30 хв в АДРЕСА_1 вчинив, домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , та неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , а саме: ображав брутальною лайкою погрожував фізичною розправою, виганяв з будинку, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 218 КПК України).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Нормами ч. 2 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

При цьому, КУпАП не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування, суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства.

Відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

З пояснень потерпілої ОСОБА_2 від 05.06.2023 вбачається що 04.06.2023 об 22:00 год., вона із своєю донькою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувала по адресі свого проживання АДРЕСА_1 коли прийшов додому чоловік ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,який перебував в алкогольному сп`янінні та лопаткою для груби почав бити її та доньку, наніс удар доньці по голові після чого ОСОБА_2 , викликала поліцію та швидку.

Дані щодо нанесення тілесних ушкоджень дитині містяться в рапорті працівника поліції ОСОБА_4 , а також такі обставини вчинення правопорушення зазначені в протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію та в поясненнях лікаря КНП Черняхівського ТМО ОСОБА_5 , який під час огляду потерпілої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановив діагноз, забійну рану голови. Під час огляду лікарем дитини мати ОСОБА_2 , пояснила, що травму дитині наніс батько.

Отже з доданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 наніс тілесні ушкодження неповнолітній доньці ОСОБА_3 що не може кваліфікуватись як домашнє насильство, оскільки може містити ознаки кримінального правопорушення.

Правилами судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ N 6 від 17.01.95 року, встановлено, що ступень тяжкості тілесних ушкоджень визначається за результатами проведення судово-медичної експертизи.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 242 КПК обов`язок забезпечення проведення експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень покладається на слідчого або прокурора.

При цьому необхідність отримання згоди потерпілих для проведення судово-медичної експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень законодавством не передбачено.

Встановлення тяжкості тілесних ушкоджень принципово необхідно для розмежування адміністративної та кримінальної відповідальності, а відсутність відповідного висновку унеможливлює розгляд матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 2 ст. 9 КУпАП, адміністративна відповідальність за адміністративне правопорушення настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно зі ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому, направляючи справу органу досудового розслідування для проведення досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, а також про правову кваліфікацію його дій, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності наслідків, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування

Оскільки ступінь тяжкості тілесних ушкоджень може бути визначений лише за результатом проведення судово-медичної експертизи, оцінивши зазначені обставини, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 можуть убачатись ознаки кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що потерпілій ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , могли бути спричинені тілесні ушкодження, суд дійшов висновку, що кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП є передчасною.

Зважаючи на викладені обставини, суд дійшов висновку про передачу матеріалів адміністративної справи до органу досудового розслідування, а саме до відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для вирішення питання про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому КПК України.

Разом з тим, матеріали справи не містять відомостей, які б свідчили про те, що органом досудового розслідування вирішувалось питання щодо наявності підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, результати розгляду такого питання, наявності процесуального рішення про закриття відповідного кримінального провадження.

Слід зазначити, що суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним закрити провадження у справі та передати її матеріали органу досудового розслідування відділу поліцейської діяльності поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Керуючись ст. ст. 9, 253, 278, 283 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

1. Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП - закрити на підставі ч.2 ст.284 КУпАП.

2. На підставі ст. 253 КУпАП передати матеріали справи № 293/883/23 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП стосовно ОСОБА_1 до відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для вирішення питання щодо внесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань в порядку ст. 214 КПК України та початку досудового розслідування.

3. Копію постанови направити до Коростишівської окружної прокуратури для відома.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ЛОСЬ