П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.12.2023 м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко І.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , пенсіонерки,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

Встановив:

У судове засідання 13 грудня 2023 року свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ст. 272 КУпАП, на виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, у разі ухилення особи від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (поліцією) піддано приводу.

Конституційний Суд України у пункті 3.4 Рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011[2] зазначає, що з аналізу положень міжнародних актів, наведених у цьому Рішенні, не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення». У пункті 3.6 цього рішення Конституційний Суд України вказує, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним. У цьому ж Рішенні Конституційний Суд України поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено прямого порядку оголошення примусового приводу свідка лише особи, щодо якої розглядається справа, тому суд вважає за необхідне застосувати у даному випадку аналогію закону, визначену в КПК України, та аналогію права, а саме, застосувати ст. 327 КПК України, оскільки постанова про накладення адміністративного стягнення є різновидом судових рішень стосовно неявки свідка до суду.

Згідно ч. 1 ст. 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.

За правилами статей 140 та 143 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу. У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Враховуючи викладене, розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП необхідно відкласти та застосувати привід до свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 140, 143, 327 КПК України, ст.ст. 268, 272 КУпАП, суддя, -

Постановив:

Розгляд справи відкласти на 14 год. 00 хв. 24 січня 2024 року.

Застосувати привід у судове засідання до свідків:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_2

- ОСОБА_2 , мешканця АДРЕСА_3 .

Копію постанови про привід ОСОБА_3 та ОСОБА_2 направити для виконання до відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Постанова оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя