Красилівський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 677/869/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.06.2023 м.Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюк Р.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця, РНОКПП: НОМЕР_1 ,

- за ч. 1 ст. 164 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №958232 віл 27.05.2023 ОСОБА_1 ставиться в вину, що вона о 10 год. 25 хв. в АДРЕСА_2 , в торговому приміщенні «Екзотік» здійснила продаж цигарок марки «Compliment» за 45 грн для ОСОБА_2 без відповідної ліцензії на продаж тютюнових виробів, чим порушила п. 20 ст. 15 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 1 ст. 164 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 , яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, не з`явилася, будь-яких заяв, клопотань до суду не подала, про причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення передбачені ч. 1 ст. 164 КУпАП, присутність особи яка притягується до адміністративної відповідальності не є обов`язковою, а тому неявка ОСОБА_1 не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи доходжу таких висновків.

Диспозиція ст. 164 ч.1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без подання повідомлення про початок здійснення господарської діяльності, якщо обов`язковість подання такого повідомлення передбачена законом, або без отримання ліцензії на провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або у період зупинення дії ліцензії, у разі якщо законодавством не передбачені умови провадження ліцензійної діяльності у період зупинення дії ліцензії, або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Вказана стаття є бланкетною, оскільки закріплює лише загальні ознаки правил поведінки, а для встановлення ознак, яких бракує, відсилає до норм інших нормативних актів іншої галузі права.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 164 КУпАП під час формулювання об`єктивної сторони протиправного діяння необхідно обов`язково встановити в чому полягала невідповідність цим вимогам діяння особи, що порушила закон.

Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно - правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Зазначаючи в протоколі фактичні обставини вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, поліцейський, вказав про порушення ОСОБА_1 приписів п. 20 ст. 15 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності».

Разом із тим, в статті 15 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» міститься 12 частин та відсутні пункти, що свідчить про те, що уповноваженою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не конкретизований зміст бланкетної диспозиції ч. 1 ст. 164 КУпАП, що позбавляє суд встановити саме ті ознаки правопорушення, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , які мають значення для правової кваліфікації її дій за ч. 1 ст. 164 КУпАП.

Суд наголошує, що відповідно до правових висновків, зроблених Європейським судом з прав людини у рішеннях по справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016), у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не передбачає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З вищевикладеного випливає, що суд зобов`язаний розглянути справу про адміністративне правопорушення в межах пред`явленого особі обвинувачення, і не в праві самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, доводити винуватість особи у скоєнні правопорушення.

Виходячи із зазначеного, вважаю, що об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 164 КУпАП, в діях ОСОБА_1 не доведено.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п.43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsarv.Turkey), згідно з якими «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини ОСОБА_1 повинні тлумачитись на її користь.

В силу п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, встановлені обставини справи, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд приходить до висновку, що провадження у даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 164, п. 1 ч. 1 ст. 247 ч.1, 284 КУпАП України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду особою протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя Р. В. Вознюк