ПОСТАНОВА

13 червня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Смоляр О.А., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаюго за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, за ст. 173 КУаАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 643235 від 20.05.2023, ОСОБА_1 20.05.2023 о 18 год. 30 хв. за адресою АДРЕСА_1 , вчинив відносно ОСОБА_2 неправомірні дії, а саме: висловлювався відносно останнього нецензурною лайкою, ображав, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату і час розгляду справи повідомлявся вчасно та належним способом, про причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ч.2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до наступного.

Згідно ч.3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до того, що вина ОСОБА_1 у скоєнні ним правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не знайшла свого підтвердження, оскільки матеріали адміністративної справине містять доказового підтвердження вчинення ним дрібного хуліганства.

Так, ст. 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень. Крім того в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння у громадському місці. Тобто, викладена фабула дій ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення виключає кваліфікацію цих дій за ст. 173 КУпАП, оскільки не має всіх ознак дрібного хуліганства.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 мотиву та умислу, спрямованих на порушення громадського порядку, тому справа підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 п.3, 284 ч.2 КУпАП суд,-

постановив:

Провадження в адміністративній справі №707/1645/23 відносно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Олександр СМОЛЯР