Справа № 629/3174/23
Номер провадження 3/629/973/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2023 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Цендра Н.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Лозівського РВП ГУНП в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Лозова, Харківської області, громадянина України, не працюючого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

якому відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП були роз`яснені права,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-2 ч.1 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 12.06.2023 року серії ВАВ №876525, ОСОБА_1 систематично вчиняє насильство в сім`ї по відношенню до свого пасинка ОСОБА_2 , 2016 року народження, а саме погрожує йому та ображає, чим вичиняє психологічне насильство в сім`ї.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав, пояснив, що він одружений з ОСОБА_3 , яка є колишньою дружиною ОСОБА_4 . З ОСОБА_4 раніше були друзі. Коли одружився, ОСОБА_4 почав звинувачувати його, в тому що він сидить на його шиї, бо ОСОБА_4 платить аліменти на свого сина, який мешкає разом з ними. 08.06.2023 року ОСОБА_4 прийшов разом з дружиною та влаштував конфлікт, у зв`язку з тим, що дружина не дала ОСОБА_4 сина. Після чого ОСОБА_4 сказав, що викличе поліцію.

Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні повідомила, що вона є колишньою дружиною ОСОБА_4 , та її колишній чоловік «зачіпає за живе». 04.06.2023 року вона разом з ОСОБА_1 йшли до «АТБ» та ОСОБА_4 разом з дружиною почали кричати, влаштували конфлікт, в ході якого дружина колишнього чоловіка її вдарила. 08.06.2023 ОСОБА_4 хотів побачитись з сином, прийшов разом з дружиною, але вона ( ОСОБА_3 ) враховуючи попередній скандал, боялася за свого сина, щоб сина ніхто не вдарив, відмовила колишньому чоловіку у побаченні з дитиною. При цьому повідомила, що ОСОБА_4 майже не спілкується з дитиною, останній раз з сином спілкувався взимку. Також ОСОБА_3 запевнила, що ОСОБА_1 поводиться з ОСОБА_2 належним чином, не ображає його, іноді може прикрикнути на сина, коли ОСОБА_5 її не слухає.

Потерпілий ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився про час слухання справи був повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням наявних у справі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, керуючись законом, приходить до наступного.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, як зазначено в ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 173-2 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Конфлікт - це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Норми ст. 173-2 КУпАП передбачають настання адміністративної відповідальності саме за вчинення домашнього насильства, конфлікт не є домашнім насильством.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Розам з тим, зібраними у справі доказами не доведено вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП.

При цьому, в судовому засіданні було встановлено, що між сім`ями ОСОБА_1 та ОСОБА_4 виникли неприязні відносини, що на думку суду стало підставою для написання заяви в поліцію, після того, як мати ОСОБА_3 відмовила батькові ОСОБА_4 в побаченні з сином ОСОБА_2 , 2016 року народження.

З огляду на вимоги ч.2 ст.251 КУпАП, яка передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, суд не може в ході розгляду даної справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи.

У відповідності до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом.

Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Карелін проти Росії» (20 вересня 2016 року, заява N 926/08), зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що під час розгляду справи належних та допустимих доказів наявності складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 суду не надано, то провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.24,173-2 ч.2, 247,284 КУпАП, -

постановив:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173-2 ч.1 КУпАП - закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в Харківський апеляційний суд через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наталія ЦЕНДРА