Березівський районний суд Одеської області
22.06.2023
Справа № 494/1073/23
Провадження № 3/494/631/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2023 року м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Панчишин А.Ю., ознайомившись з матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від СРПП Березівського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

19.06.2023 року до Березівського районного суду Одеської області від СРПП Березівського РВП ГУНП в Одеській області надійшов протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії ВАВ №814242 від 15.06.2023 року про адміністративне правопорушення вбачається, що 15.06.2023 року близько 10 год. 21 хв. по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 ображав брутальною лайкою та відштовхнув від себе ОСОБА_2 , чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Його представник адвокат Волков О.Л. надав письмові пояснення, згідно яких він вважає, що сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем, обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи, як дрібне хуліганство необхідна наявність обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як «громадське місце». Враховуючи викладене та те що конфлікт виник на приватній території, просить закрити провадження по справі.

Розглянувши адміністративну справу суд вважає наступне.

Зазначені в протоколі дії ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_2 ОСОБА_4 від 15.06.2023 року, конфлікт трапився між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 через те, що 15.06.2023 року ОСОБА_3 випустила на вулицю своїх качок, котрі пішли до сусідів, після чого ОСОБА_3 почала заганяти їх додому та зачинила в господарському дворі. В цей час приїхав чоловік ОСОБА_3 - ОСОБА_1 , ОСОБА_3 розповіла йому про словесний конфлікт, який стався між нею та сусідами. За даних обставин, ОСОБА_1 пішов до сусідів з`ясувати обставини подій.

З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що між його співмешканкою та сусідкою виникла словесна перепалка через каченят, які зайшли на їх територію. Потім прийшов ОСОБА_1 , який почав сваритися з ОСОБА_4 , ображали один одного нецензурною лайкою, потім ОСОБА_5 почав штовхати його співмешканку, ОСОБА_2 вийшов їх розборонити, однак ОСОБА_1 штовхнув і його, ОСОБА_2 впав на землю.

ОСОБА_4 підтвердила той факт, що між нею та сусідкою ОСОБА_3 виник конфлікт через качок, які зайшли до її квітника, у зв`язку з чим вона зробила зауваження сусідці і між ними зав`язалася словесна перепалка, в ході якої вони ображали одна одну нецензурною лайкою. Потім ОСОБА_4 пішла додому і через деякий час прийшов ОСОБА_1 , з яким у неї теж виникла словесна перепалка, в ході якої він її штовхав, на допомогу вибіг ОСОБА_6 , який хотів розборонити їх, однак ОСОБА_1 штовхнув його. Після цього всі розійшлися по домівкам.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази, що підтверджують вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так з пояснень ОСОБА_1 вбачається, що відсутня одна із складових частин складу адміністративного правопорушення, а саме: відсутня наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу у порушенні громадського порядку і спокою громадян.

Крім того, в ході судового розгляду не встановлено зазначених в диспозиції статті 173 КУпАП наслідків, оскільки відсутні дані щодо будь-кого з потерпілих.

Відповідно до ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст.62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2,4,7 та 11 до Конвенції».

Положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, MesseguandJabardov.Spain» від 06.12.1998 (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

У відповідності із ст.9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян - є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

Однак, протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 , в якому відповідно до вимог ст. 256 КУпАП повинні зазначатися в тому числі місце вчинення, суть адміністративного правопорушення, не встановлені обставини висловлювання ним нецензурною лайкою, в адресу кого були направлені незаконні дії, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП також, не встановлено, що діями ОСОБА_1 порушений громадський порядок, тобто не встановлені обставини правопорушення.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні достатні та переконливі докази, які б підтверджували вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 .

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.252 КУпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного, суд вважає, що дії, визначені в протоколі, не утворюють склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 173, п. 1 ст. 247 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя Панчишин А.Ю.