Справа № 405/3981/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Шевченко І.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Ради адвокатів Дніпропетровської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , дата народження не відома, командира ВЧ НОМЕР_1 , місце проживання не відомо

за ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення 0231 від 16.05.2023 року ОСОБА_2 , будучи командиром військової частини, не надав відповідь на адвокатський запит ОСОБА_3 від 20.03.2023 року, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки до суду не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи від останнього до суду не надходило. Судом вжито передбачених процесуальним законодавством заходів для повідомлення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи. Крім того, на офіційному сайті Судової влади http://court.gov.ua/assignments/ в розділі «Список судових справ, призначених до розгляду» дата та місце розгляду справи були вказані одразу після призначення справи до розгляду в судовому засіданні. При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

Потерпілим, адвокатом Горбулею Р.В., 09.06.2023 року надіслано на адресу Ленінського районного суду м. Кіровограда заяву «на підставі п. 2 ч. 4 ст. 169 КАС України про відкликання позовної заяви на основі протоколу про адміністративне правопорушення» та 15.06.2023 року заяву «про відмову від адміністративного позову на підставі ст. 189 КАС України».

При цьому, перевіркою функціонуючої в Ленінському районному суді м. Кіровограда комп`ютерної програми «Д-3», встановлено, що адвокат Горбуля Роман Володимирович з адміністративним позовом до ОСОБА_4 про порушення права на інформацію та права на звернення, до Ленінського районного суду м. Кіровограда не звертався.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до ст.268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи положення зазначених вище норм та беручи до уваги, що Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Однак, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення № 0231 від 16.05.2023 року у відношенні ОСОБА_4 вказані вимоги закону дотримані не були, зокрема:

-протокол про адміністративне правопорушення не містить повних характеризуючих даних щодо особи, що притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, щодо по-батькові, дати народження особи відносно якої склади протокол, адреси місця проживання та адреси місця роботи на даний час, за якими суд матиме можливість надіслати останньому судові повістки про виклик до суду, та якими доказами встановлена інформація підтверджується. Наявність повних характеризуючи даних про особу, що притягається до відповідальності, щодо дати її народження, важливо для прийняття рішення судом про застосування до особи такого виду адміністративного стягнення, як штраф, адже санкції ч. 5 ст. 212-3 КУпАП не передбачають альтернативи, а також належної та повної ідентифікації особи правопорушника.

Окрім цього, до адміністративного матеріалу долучено копії документів, які належним чином не завірені, а саме трекінг «Укрпошти» стосовно руху поштового відправлення, що позбавляє суд можливості встановити, які саме документи направлялися і кому та позбавляє такі документи статусу належного доказу у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність."

За диспозицією ч. 5 ст. 2123 КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

З долучених до адміністративного протоколу матеріалів не можливо встановити, за які саме неправомірні дії складено протокол про адміністративне правопорушення, а саме: відмову, не надання чи несвоєчасне надання інформації, оскільки потерпілою особою неодноразово подавалися до суду клопотання зміст яких вказує, що ним подано в суд адміністративний позов в порядку Кодексу адміністративного судочинства України, тобто слід вважати, що ОСОБА_5 вчинялися дії стосовно запиту адвоката.

Вищевказане є порушенням порядку оформлення матеріалів про адміністративні порушення, в тому числі і процесуального документу - протоколу про адміністративне правопорушення, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті, і в даному випадку суд приходить до висновку, що в даному випадку протокол є недопустимим доказом, оскільки зазначені в ньому обставини адміністративного правопорушення не відповідають фактичним обставинам справи, встановленим судом під час розгляду справи.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Оскільки адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП настає за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність.", що має бути підтверджено належними та допустимими доказами, які в матеріалах даної справи відсутні, суд приходить до висновку, що сукупність вищенаведених обставин вказує на недоведеність поза розумним сумнівом вчинення ОСОБА_5 даного адміністративного правопорушення.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 278 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 5 ст.212-3 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення 0231 від 16.05.2023 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко