справа № 204/7842/23
провадження № 3/204/4286/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Коростень Житомирської області, громадянина України, не працевлаштованого,

зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 924004 від 17 травня 2023 року, 13 травня 2023 року близько 21 години 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 образливо чіплявся до ОСОБА_2 хапав за одяг, тим самим порушив громадський порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Пояснив, що він приїхав з рейсу, вийшов на вулицю та побачив, що йде дідусь, підіймається вверх по вулиці. Він підійшов та спробував повернути дідуся до себе обличчям, оскільки той погано чує. І в цей момент його вкусила собака. Собака була на поводку. Він просив раніше дідуся не проходити повз його двір, оскільки у нього також є собака з яким вони конфліктували. Крім того, собака дідуся також справляла фізіологічні потреби, але дідусь за нею не прибирав. Коли його вкусила собака, він намагався його зупинити та викликав поліцію. Просив провадження по справі закрити.

Також, суддею були досліджені письмові пояснення ОСОБА_2 від 16 травня 2023 року, які були долучені до матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення, з яких вбачається, що 13 травня 2023 року близько 21 години 00 хвилин він як завжди вийшов прогуляти собаку, тримаючи її на повідку. В цей час до нього на зустріч підійшов його сусід на ім`я ОСОБА_3 , якого він впізнав. Він побачив, що він щось розмахував руками, може щось і говорив. Він йому сказав, що не чує його і запитав у нього, що він хоче. Після цього, сусід наблизився до нього, схопив його за «грудки» і став кричати, ображати його. Це він так подумав, оскільки на той день він ще нічого не чув, а по вираженню його обличчя він зрозумів, що він як і раніше говорив, що він не має права там гуляти. В той момент, коли він його схопив за грудки, він якось вибив палку на яку він опирався під час руху і він похилився щоб підняти її. Після цього, він пішов далі в бік вул. Леваневського. Однак ОСОБА_3 його наздогнав, він йому говорив щоб не підходив, оскільки його може вкусити собака. ОСОБА_3 знову схопив його за грудки, двічі вдарив собаку носаком та ще й його зачепив один з ударів попав йому по нозі. Після чого він пішов додому.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст. 80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення, як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть. Суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Між тим в протоколі серії ВАВ № 924004 від 17 травня 2023 року, відповідальною посадовою особою не була розкрита суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, а саме не зазначена форма вини особи, мотив та мета вчинення адміністративного правопорушення.

Оцінюючи докази по справі, а саме пояснення ОСОБА_1 , а також письмові пояснення ОСОБА_2 , суд зазначає, що конфлікт відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних стосунків та при цьому громадський порядок і спокій громадян порушено не було.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно з постановами Верховного Суду від 22 грудня 2020 року по справі № 461/2694/19 та від 20 травня 2021 року по справі № 683/37/19 обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.

При цьому, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Оскільки дії ОСОБА_1 були зумовлені неприязненими відносинами з ОСОБА_2 , та звинуваченям у тому, що ОСОБА_2 вигулює свою собаку біля подвір`я ОСОБА_1 та не прибирає за собакою, склад правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП відсутній.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Матеріали справи не містять жодного доказу, який б свідчив про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що подія, зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, мала місце у зв`язку з особистими неприязними відносинами, що склались між ОСОБА_1 та потерпілим ОСОБА_2 , а тому підстав для висновку про направленість умислу ОСОБА_1 на порушення саме громадського порядку у громадському місці не має.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов