Провадження № 3/522/8012/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Шенцева О.П., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, стосовно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

На адресу Приморського районного суду м. Одеси надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно до протоколу серії ВАВ № 883737 від 03.06.2023 року, вбачається, що 03.06.2023 року, о 16 годині 10 хвилин, гр. ОСОБА_1 , за адресою: площа Старосінна в громадському місці виражався нецензурною лайкою, кидався в бійку, порушував спокій громадян, чіплявся до перехожих, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 , підтверджується протоколом серії ВАВ № 883737 від 03.06.2023 року та всіма матеріалами справи.

Гр. ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, заяви та клопотання до суду не надходили.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судом вжито всі достатніх та необхідних заходів для забезпечення участі останнього у розгляді справи про адміністративне правопорушення та дачі ним з приводу цього відповідних пояснень.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні, від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьова проти України" констатував, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, а тому, враховуючи вищевказане, принцип невідворотності, який передбачає неминучість настання адміністративної відповідальності для особи, яка вчинила адміністративний проступок, оскільки адміністративний проступок, на який не відреагувала держава, заподіює правопорядку серйозної шкоди, а безкарність правопорушника буде заохочувати його на вчинення нових проступків і буде подавати негативний приклад іншим нестійким особам.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що існує загроза спливу строків притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд вважає, що справу можна розглянути у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі доказів, яких достатньо для прийняття законного та обґрунтованого рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вбачає в діях правопорушника склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян,- тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Суддя з урахуванням викладеного, при визначенні виду адміністративного стягнення, що підлягає накладенню на правопорушника, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, вважає за необхідне накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, у зв`язку з чим на вимогу п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536,80 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 9, 24, 33-35, 37, 38, 40-1, 173, 245, 251-252, 268, 280, 283-285 КУпАП України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Притягнути гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 51,00 грн.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 в дохід держави суму в розмірі 536 грн. 80 коп.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:

22.06.2023