Житомирський апеляційний суд
Справа №290/909/23 Головуючий у 1-й інст. Ковальчук М. В.
Категорія ч.2 ст.172-7 КУпАП Доповідач Микитюк О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року м.Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Микитюк О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Романівського районного суду Житомирської області від 18 вересня 2023 року у справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП ,

встановив:

Постановою Романівського районного суду Житомирської області від 18 вересня 2023 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн. Стягнуто ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати постанову, винести нову постанову, якою звільнити її від адміністративної відповідальності на підставі ст.22 КУпАП, за малозначністю вчиненого порушення і обмежитись усним зауваженням, провадження у справі закрити. Зазначає, що щиро розкаялась, раніше до відповідальності не притягувалась, не доведено наявності в її діях суб`єктивної сторони правопорушення у формі умислу. Управлінням стратегічних розслідувань в Житомирській області протоколи про адміністративне правопорушення складено з порушенням строку встановленого ч.2 ст.254 КУпАП - 29.06.2023.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , адвоката Сачка А.В., приходжу до наступного висновку.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частиною 2 вказаної статті передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суб`єктом правопорушень у вказаній статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції" та згідно пункту 20 ч.4 ст.42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» селищний голова видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Суд першої інстанції зробив правильний висновок про те, що селищний голова ОСОБА_1 відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, а отже він є суб`єктом правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Встановлено, що розпорядженням №75 від 22 грудня 2022 року "Про преміювання до «Дня місцевого самоврядування» голова Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_1 яким надала собі особисто премію в розмірі 2750грн.

Положеннями абз.2 пункту 6 Постанови Кабінету міністрів України «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» №268 від 09.03.2006 (зі змінами станом на 26.08.2021) передбачено, що преміювання голів обласних, районних і районних у містах рад, їх заступників, сільських, селищних і міських голів, установлення їм надбавок, надання матеріальної допомоги здійснюється у порядку та розмірах, визначених цією постановою, у межах затверджених видатків на оплату праці. Рішення про зазначені виплати приймається відповідною радою.

Однак, Миропільською селищною радою Житомирської області не приймалось рішення про визначення сільському голові премії до Дня місцевого самоврядування.

ОСОБА_1 , маючи приватний інтерес на поліпшення свого майнового стану, не повідомила Миропільську селищну раду Житомирської області про реальний конфлікт інтересів і прийняла рішення про виплату собі премії в умовах реального конфлікту інтересів.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги щодо порушення посадовими особами Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області строків складання адміністративних протоколів відносно ОСОБА_1 не можуть бути взяті до уваги, виходячи з наступного.

Згідно ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. З матеріалів справи вбачається, що про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, уповноважені особи дізнались 23 травня 2023 року, а протоколи були складені 29 червня 2023 року.

Проте, норми КУпАП не визначають правових наслідків при складанні протоколу про адміністративне правопорушення поза строком у двадцять чотири години.

При апеляційному розгляді справи не встановлено порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Висновки суду відповідають фактичним обставинам справи та не спростовуються доводами апеляційної скарги. Підстави для скасування постанови відсутні.

Відповідно ст. 22 КУпАП при малозначності правопорушення суддя може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням. При цьому законодавцем не визначено змісту поняття та ознак малозначності адміністративного правопорушення.

Родовим об`єктом корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, виступають суспільні відносини, якими визначаються зміст та порядок законної діяльності суб`єктів владних повноважень, встановлений відповідними нормативними актами.

Міжнародні стандарти протидії корупції зобов`язують держави вживати заходів для встановлення у своєму національному законодавстві відповідальності за вчинення корупційних діянь. Це закріплено, зокрема, у Главі ІІ «Кримінальної Конвенції про боротьбу з корупцією» від 27.01.1999, Главі ІІ Додаткового протоколу до неї від 15.05.2003, Главі ІІІ «Конвенції ООН проти корупції» від 31.10.2003, що ратифіковані Верховною Радою України 18.10.2006 та є обов`язковими для України.

Визнання адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією малозначним суперечить принципам запобігання і протидії корупції, не відповідає міжнародним стандартам у цій сфері, не сприятиме зміцненню авторитету країни, може завдати шкоди демократичним засадам управління суспільством, функціонування державного апарату, порушить встановлений порядок здійснення повноважень посадовими і службовими особами органів державної влади та місцевого самоврядування.

Наведене виключає застосування положень ст.22 КУпАП у даній справі.

Керуючись ст. ст.293,294 КУпАП, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Романівського районного суду Житомирської області від 18 вересня 2023 року без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Микитюк