Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/434/23
Провадження № 3/499/374/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 червня 2023 року смт Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Кравчук Олександр Олександрович, за участю секретаря судового засідання Кирилової Світлани Федорівни, потерпілої ОСОБА_1 (далі - також потерпіла), особи, яка склала протокол поліцейського Короя Анатолія Анатолійовича (далі - також поліцейський), особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в будинку АДРЕСА_1 (далі - також особа), розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, протокол з матеріалами справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

В С Т А Н О В И В:

1.Опис обставин, установлених під час розгляду справи та нормативний акт, що передбачає відповідальність особи такий.

25 квітня 2023 року начальник відділення поліції № 1 Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області подав до Іванівського районного суду Одеської області протокол серії ВАВ №815931 від 19 квітня 2023 року (далі - також протокол) з матеріалами справи, які свідчать, що 19 квітня 2023 року приблизно о 12 годині 30 хвилин, перебуваючи в приміщенні Іванівського районного суду Одеської області, яке розташоване в будинку 81А, по вулиці Центральна, селища Іванівка, Березівського району, Одеської області (далі - також зала засідань), особа висловлювався нецензурно, образливо чіплявся до потерпілої, чим вчинив хуліганські дії (далі - також матеріали, справа).

За таких обставин особа підлягає притягненню до відповідальності, передбаченої статтею 173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

2. Причини відкладення розгляду справи такі.

01 травня 2023 року за клопотанням потерпілої суд оголосив перерву в розгляді справи для забезпечення виклику свідків (а.с. 20-24).

15 травня 2023 року за клопотанням учасників справи розгляд справи відкладено та учасникам справи наданий час для подання додаткових доказів (а.с. 35-40).

01 червня 2023 року за клопотанням поліцейського розгляд справи відкладено для подання додаткових доказів (а.с. 48-50).

08 червня 2023 року за клопотанням особи суд оголосив перерву в розгляді справи для подання додаткових пояснень (а.с. 55-58).

3.Встановлені обставини та докази на підтвердження встановлених обставин такі.

Особа в судовому засіданні пояснив таке: 19 квітня 2023 року слідчий суддя Іванівському районному суду Одеської області Погорєлов І.В. (далі - слідчий суддя) у відкритому судовому засіданні розглядав справу за його скаргою; після виходу слідчого судді до нарадчої кімнати залишився в залі засідань, де перебували також потерпіла та слідча Шурановська Ольга Анатоліївна (далі - також ОСОБА_3 , слідчий); конфлікт з потерпілою та слідчим у нього виник до судового засідання, через його скарги щодо закриття кримінального провадження; ОСОБА_3 почала без його згоди знімати на камеру мобільного телефона; не вживав нецензурні слова до потерпілої й не порушував громадський порядок; причиною такого конфлікту стало те, що він не поважає потерпілу, як прокурора, тому звертався до неї на «ти»; після прибуття до зали засідань поліцейського, потерпіла написала заяву про вчинення ним дрібного хуліганства; доказів, які б стали підставою для складання протоколу немає, оскільки відеозапис судового засідання був зупинений та свідків не було; вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнає.

Потерпіла в судовому засіданні пояснила таке: 19 квітня 2023 року брала участь в статусі прокурора в розгляді справи за скаргою особи; розгляд справи відбувався у відкритому судовому засіданні; після видалення слідчого судді до нарадчої кімнати, особа почав образливо чіплятися до ОСОБА_3 ; коли вона зробила особі зауваження він почав кричати та ображати її; особа постійно звертався до неї на «ти» та підвищеним тоном; зокрема особа вживав щодо неї такі словосполучення, як: «зніми корону», «ти чудо» (далі - також образливі слова1); дії особи слід розцінювати, як образливе чіпляння; надалі особа висловлювався нецензурно; попросила слідчого викликати поліцію; свідками цих подій були працівники Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Поліцейський в судовому засіданні пояснив таке: 19 квітня 2023 року прибув до зали засідань за повідомленням про вчинення особою дрібного хуліганства; на підставі пояснень свідків, потерпілої, в діях особи вбачалися ознаки вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, тому він склав протокол; в ході складення протоколу особі роз`яснювалися його права та обов`язки.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила таке: працює на посаді дізнавача сектора №1 Березівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області; 19 квітня 2023 року вона з`явилася до зали засідання для розгляду справи за скаргою особи; розгляд справи відбувався у відкритому судовому засіданні; під час судового засідання особа вів себе агресивно, перебивав слідчого суддю; після видалення слідчого судді до нарадчої кімнати, в залі засідань залишилася вона, особа та потерпіла; особа почав вести себе агресивно; постійно образливо чіплявся до неї та казав таке: «що ти прийшла»; потерпіла зробила йому зауваження, що б він припинив образливе чіпляння; після чого особа почав розмовляти з потерпілою з підвищенням тону та вживав щодо останньої такі словосполучення, як: «що ти бекаєш», «зніми свою корону», «що ти улибаєшся, будеш ходити з оглядкою» (далі - також образливі слова2), а також нецензурне слово (свідок зазначила про вживання особою скороченої, завуальованої форми нецензурного слова, що має багато значень, яке вживається для вираження невдоволення, розчарування, утвореного за фонетичною асоціацією евфемізм, зокрема й для визначення жінки або інколи чоловіка, які вступають в інтимні стосунки з кожним бажаючим, далі - нецензурне слово1); використовувала свій мобільний телефон, щоб зафіксувати такі дії особи; надалі особа звернувся до неї та в образливій формі сказав: «що ти знімаєш»; потерпіла неодноразово робила особі зауваження, але він не припиняв дії щодо образливого чіпляння; внаслідок чого потерпіла попросила її викликати поліцію.

Свідок ОСОБА_6 (далі - також ОСОБА_6 ) в судовому засіданні пояснила таке: працює на посаді секретаря судових засідань Іванівського районного суду Одеської області; 19 квітня 2023 року слідчий суддя розглядав скаргу особи; слідчий суддя в судовому засідання робив особі зауваження; після видалення слідчого судді до нарадчої кімнати, вона на деякий час залишилася в залі засідань, в якому, також була присутня потерпіла, слідча; коли виходила з зали засідань почула як особа грубо звертався до потерпілої вживаючи слова: «що ти мені бекаєш»; коли повернулася до зали засідань, поліцейський складав протокол стосовно особи.

Свідок ОСОБА_5 (далі - також ОСОБА_5 ) у судовому засіданні пояснила таке: працює на посаді архіваріуса Іванівського районного суду Одеської області; події відбулися 19 квітня 2023 року; її робоче місце розташоване поруч з залою засідань; в залі засідань були відкриті двері; чула, як якийсь чоловік, якого в обличчя вона не бачила розмовляв на підвищених тонах з потерпілою; постійно звертався до неї на «ти»; після виходу слідчого судді до нарадчої кімнати між чоловіком та потерпілою продовжився словесний конфлікт; проходячи повз залу засідань чула, як чоловік сказав потерпілій «зніми свою корону».

Свідок ОСОБА_4 (далі - також ОСОБА_4 ), головний спеціаліст (з інформаційних технологій) Іванівського районного суду Одеської області в судовому засіданні надала аналогічні пояснення, що надала свідок ОСОБА_5 .

На відеозаписі1 з мобільного телефону ОСОБА_3 , зафіксований факт звернення особи до потерпілої в образливій формі із застосуванням словосполучення «ти чудо» (а.с. 5).

Відеозапис технічного запису судових засідань по справах №499/211/23, №499/212/23 свідчить, що під час судових засідань за участю потерпілої, ОСОБА_3 , слідчий суддя робив зауваження особі (а.с. 47).

На відеозаписі з портативного відеореєстратора зафіксовано: процедура складення протоколу; роз`яснення особі його прав та обов`язків передбачених статтею 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП; поведінка особи на відеозаписі підтверджує, що він не вимагав роз`яснення йому певних прав або особливостей процедури, повністю усвідомлював вимогу поліцейського, здійснював активні, свідомі та вольові дії, розумів ситуацію, в якій опинився; поліцейські неодноразово робили особі зауваження, щоб останній припинив вчиняти дії з чіпляння до потерпілої та слідчого (а.с. 54).

4. Норми права, які застосував суд в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин такі.

До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (пункт 3-1 Розділ ХІІ Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина 1 статті 9 КУпАП).

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (частина 1 статті 245 КУпАП).

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (частина 1, 2 статті 251 КУпАП).

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (частина 1 статті 252 КУпАП).

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (абзац 2 частини 1 статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», далі - також Закон № 2899-IV).

Розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання (частини 3 статті 11 Закону України « Про судоустрій і статус суддів», далі - також Закон № 1402-VIII).

Судові засідання проводяться виключно в спеціально обладнаному для цього приміщенні суду - залі засідань, яке придатне для розміщення сторін та інших учасників судового процесу і дає змогу реалізовувати надані їм процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (частини 8 статті 11 Закону № 1402-VIII).

5. Мотиви якими керувався суд такі.

5.1. Суд зазначає, що найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні вислови, що притаманні здебільшого до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності та неповаги до громадської моральності.

Незалежно від того, через які обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона вчиняє проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.

5.2. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення, чіпляння до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями і словами, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Це можуть бути будь-які дії образливого чіпляння до громадян, для яких характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю в не залежності від намагання присутніх припинити вчинення правопорушником таких свавільних дій. Конкретні прояви цього правопорушення можуть бути різноманітними, які визначаються терміном «інші подібні дії» та є оціночним з огляду на предметно визначені дії правопорушника та оцінки таких дій оточенням. Наприклад, набридати кому-небудь своїми вимогами, запитаннями і таке подібне; прискіпуватися, настирливо приставати з будь-якого приводу; використовувати що-небудь, як привід для звинувачення, докору і таке подібне; дуже вимогливо, суворо ставитися до кого-, чого-небудь,

5.3. Суд наголошує, що статтею 173 КпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що виникли, сформувалися, змінюються та існують у громадських місцях в процесі спілкування людей, під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традиції, інших позаюридичних чинників, і яка має на меті забезпечення громадського спокою, охороні здоров`я, честі і гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), в поведінці в побуті, в повазі і ставленні членів спільноти один до одного, в нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які замаються корисною суспільною діяльністю. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого цією статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце, поняття якого законодавець визначив у абзаці 2 частини 1 статті 1 Закону № 2899-IV. Тобто, громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, зокрема й приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Тобто особа усвідомлює, що такі її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, в прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, державним органам. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. Особливість мотиву хуліганства полягає в причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

5.4. Суд констатує, що, з огляду на приписи абзацу 2 частини 1 статті 1 Закону № 2899-IV, частини 3, 8 статті 11 Закону № 1402-VIII, зала засідань є громадським місцем, оскільки розгляд справи слідчим суддею відбувався відкрито й кожна особа мала вільний доступ до цього приміщення суду.

В залі засідань особа вживав нецензурне слово1 та образливо чіплявся, вчиняючи інші подібні дії, використовуючи образливі слова1,2 стосовно потерпілої (далі - також хуліганські дії), що підтверджується змістом протоколу, заявою потерпілої, поясненнями потерпілої, свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , відеозаписом1.

В аспекті цього суд зазначає, що складаючи протокол, з огляду на положення частини 1, 2 статті 251 КУпАП, поліцейський може використовувати будь-які фактичні данні, які встановлюються зокрема, протоколом, поясненнями особи, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також всяку інформацію, отриману за допомогою фото- і відеотехніки, технічних приладів та технічних засобів, що перебувають у чужому володінні, яка дозволяє встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Отже, суд вважає, що особа перебуваючи в громадському місці вчинив хуліганські дії стосовно потерпілої, тому в такий спосіб порушив громадський порядок і спокій громадян.

У контексті цього, суд наголошує, що дії особи були позбавлені будь-якої необхідності та обумовлювалися лише, як він стверджує неповагою до потерпілої, й пов`язані з байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Себто, посягання на ці відносини здійснені в активній формі, з ініціативи особи з використанням нікчемного приводу в публічному (громадському) місці, що вказує на посягання особою на громадський порядок.

5.5. Поведінка особи на відеозаписі підтверджує, що він не вимагав роз`яснення йому певних прав або особливостей процедури, повністю усвідомлював події, здійснював активні, свідомі та вольові дії, розумів ситуацію, в якій опинився.

5.6. Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини (далі - також ЄСПЛ) вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції «Про права людини і основоположні свободи» зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує положення практики ЄСПЛ про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені учасниками справи (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.).

5.8. Оскільки суд встановив, що 19 квітня 2023 року приблизно о 12 годині 30 хвилин, особа, перебуваючи в залі засідань, вживав нецензурне слова1, використовував образливі слова1,2 образливо чіпляючись до потерпілої, та вчинив інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тому за протоколом є правильною кваліфікація вчинених ним діянь за статею 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

5.9. При накладенні адміністративного стягнення суд, з урахуванням викладених вище обставин, враховує характер вчиненого правопорушення, відсутність тяжких наслідків та обтяжуючих обставин, особу правопорушника та його ставлення до вчиненого, на утриманні якого перебувають троє малолітніх дітей, який має постійне місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності та притягувався до адміністративної відповідальності в сфері транспорту, не є особою з інвалідністю, зі слів отримує дохід від ведення домогосподарства, а також те, що особі, яка вчинила правопорушення, має бути призначено стягнення необхідне і достатнє для її виправлення та попередження нових проступків, як ним, так й іншими особами, через те, суддя вважає за можливе накласти на особу штраф у розмірі, передбаченому санкцією статті 173 КУпАП.

6. Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються при ухваленні постанови такі.

Виходячи з вимог статті 40-1 КУпАП, з урахуванням встановленої пунктом 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб станом на 1 січня 2023 року в розмірі 2684 гривні, та з огляду на ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, особа має сплатити судовий збір у розмірі 536 гривень 80 копійок.

Керуючись статтями 40-1, 173, 276, 280, 283 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення штраф у розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що відповідно до статей 307, 308 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення; в разі несплати штрафу в установлений строк, постанова буде надіслана для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцезнаходженням його майна; в разі примусового виконання постанови з нього стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її ухвалення, шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Іванівський районний суд Одеської області.

Суддя:Олександр КРАВЧУК