Справа 688/2436/23
№ 3/688/944/23
Постанова

Іменем України

13 червня 2023 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 31 травня 2018 року, орган видачі 6831,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

Формулювання обвинувачення.

17 травня 2023 року близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_1 , знаходячись в громадському місці на вул. 400-річчя Шепетівки в м. Шепетівка Хмельницької області, образливо чіплявся до громадянина ОСОБА_2 , нецензурно лаявся, погрожував, чим порушував громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно 07 червня 2023 року, що підтверджується його підписом у протоколі про адміністративне правопорушення (на 10 год 13 червня 2023 року), своїм процесуальним правом не скористався, заяв про відкладення розгляду справи, чи про розгляд справи у його відсутності суду не надав, своєї позиції щодо обставин вчинення інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП суду не висловив, а тому наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи.

В той же час практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. За таких підстав суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Докази на підтвердження встановлених судом обставин.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства підтверджується зібраними та перевіреними у суді доказами.

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ за №806869 від 07 червня 2023 року, яким зафіксовано факт порушення ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян.

Згідно заяви ОСОБА_2 від 07 червня 2023 року, адресованої начальнику Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області, слідує, що він просить притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення відносно нього дрібного хуліганства, яке мало місце 17 травня 2023 року.

Письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_3 від 07 червня 2023 року, з яких слідує доведення факту образливого, безпричинного чіпляння ОСОБА_1 до ОСОБА_2 07 червня 2023 року близько 19 год біля магазину «Яна» в м. Шепетівці.

Мотиви суду щодо доведення обвинувачення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Вказані ознаки характеризують (визначають) його як правопорушення ( об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт; суб`єктивна сторона).

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 19 від 22 грудня 2006 року, дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі. Це система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Судом встановлено, що 17 травня 2023 року близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_1 , знаходячись в громадському місці на вул. 400-річчя Шепетівки в м. Шепетівка Хмельницької області, образливо чіплявся до громадянина ОСОБА_2 , нецензурно лаявся, погрожував, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

Отже, дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, кваліфікуючими ознаками якого є вчинення дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Мотиви призначення стягнення.

Визначаючи вид стягнення, враховую характер вчиненого правопорушення, особу порушника, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

За наведених обставин, вважаю доцільним обрати ОСОБА_1 стягнення, необхідне й достатнє для попередження скоєння нових правопорушень у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи всі обставини справи, керуючись ст.ст. 33, 173, 283-285 КУпАП,

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення і застосувати до нього стягнення у виді штрафу в розмірі у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору.

Постанову суду звернути до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК