Справа № 577/5059/23
Провадження № 3/577/1733/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" грудня 2023 р. м. Конотоп

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Кравченко В.О., за участю прокурора Тищенка С.В., адвоката Степанова Є.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця: АДРЕСА_1 , громадянина України, паспорт НОМЕР_1 , виданий 17.03.2005 Конотопським МВ УДМС України у Сумській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , депутата Конотопської міської ради Сумської області,-

за вчинення корупційного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КпАП України,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу №397/2023 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 02.09.2023 року ОСОБА_1 інкримінується вчинення правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 1727 КУпАП за наступних обставин.

ОСОБА_1 користуючись повноваженнями депутата Конотопської міської ради восьмого скликання, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги ч. 2 ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час участі у засіданні ради.

Так, до порядку денного двадцять шостої сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 року включено питання під № 33 «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради» (8 скликання, 28 сесія)».

На засіданні двадцять шостої позачергової сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 року, під час безпосереднього розгляду питання «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради» (8 скликання, 28 сесія)», у депутата ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у тому, що останній безпосередньо прийняв участь у розгляді та прийнятті рішення «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради» (8 скликання, 28 сесія)».

Суть питання № 33 відповідно до протоколу двадцять шостої позачергової сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 року полягала в тому, що додається одна штатна одиниця, вводиться додаткова посада заступника міського голови, на місце якої пропонується призначення ОСОБА_2 .

Із повних витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 20.04.2023 року №9 та № 6 вбачається, що батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка, згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 31.05.2023 року № 0, після одруження змінила прізвище на « ОСОБА_4 », є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Отже, ОСОБА_2 є рідною сестрою ОСОБА_1 .

Відповідно до результатів поіменного голосування двадцять шостої сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 року по питанню № 33 «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради (8 скликання, 22 сесія)», депутат ОСОБА_1 проголосував «За».

Таким чином, рішенням двадцять шостої сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради (8 скликання, 22 сесія)», ОСОБА_2 затверджено заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради та членом виконавчого комітету Конотопської міської ради.

Обов`язок депутата ОСОБА_1 не брати участі у розгляді та прийнятті рішення в умовах конфлікту інтересів визначений ч. 1 ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», за якою сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Умисні дії депутата ОСОБА_1 підтверджуються тим, що останній, використовуючи свої повноваження депутата, з приватним інтересом реалізував прийняття рішення шляхом голосування, у той час, коли мав не брати участь у розгляді та прийнятті рішення, яке стосувалось його рідної сестри ОСОБА_2 .

Приватний інтерес у депутата ОСОБА_1 під час розгляду та прийняття рішення «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради (8 скликання, 22 сесія)» полягає у тому, що рішення стосувалось його близької особи.

Неупередженість щодо прийнятого рішення на користь близьких осіб є те, що депутат ОСОБА_1 скористався правом голосу та не дотримався вимог Законів.

Отже, депутат Конотопської міської ради восьмого скликання ОСОБА_1 , використовуючи повноваження, маючи приватний інтерес, на засіданні двадцять шостої позачергової сесії Конотопської міської ради восьмого скликання від 16.02.2023 року прийняв участь у розгляді та прийнятті рішення «Про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 року «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради (8 скликання, 22 сесія)», яке стосувалось його близької особи сестри ОСОБА_2 , що є порушенням ч. 2 ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», тобто має склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та адвокат Степанов Є.В., кожен окремо, вважають, що відсутні подія та склад інкримінованого правопорушення, оскільки ОСОБА_1 участі у розгляді та прийнятті рішення про призначення на посаду заступника міського голови своєї сестри ОСОБА_2 не брав зробивши перед голосування за це питання заяву про наявність конфлікту інтересів. Проте, через збій в роботі системи електронного голосування «Віче», голос ОСОБА_1 був врахований, як такий, що відданий «За». Ознайомившись із протоколом 26-ої позачергової сесії Конотопської міської ради 8-го скликання, ОСОБА_1 20.02.2023 року негайно звернувся із відповідною письмовою заявою до відділу з питань внутрішньої політики та організаційної роботи Конотопської міської ради з вимогою про виключення його голосу з протоколу голосування за проект Рішення. При цьому ОСОБА_1 зазначив, що 16.02.2023 року під час 26-ої позачергової сесії міської ради 8-го скликання траплялось, що пульти для голосування спрацьовували некоректно, про що неодноразово наголошував міський голова. Вказана заява була належним чином зареєстрована за № 08-04 від 20.02.2023 року, її було взято до відома та приєднано до протоколу сесії. Факт того, що пульти для голосування 16.02.2023 року під час 26-ї позачергової сесії міської ради 8-го скликання спрацьовували некоректно підтверджується зокрема, протоколом сесії, а саме повідомленням міського голови м.Конотоп ОСОБА_7 при розгляді пункту 24 порядку денного.

Крім того, адвокат Степанов Є.В. звернув увагу, що Протокол складений з істотним порушенням вимог частини 1 статті 256 КУпАП, а саме у згаданому процесуальному документі зазначено днем виявлення правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП, дата складання протоколу 02.09.2023 року. Такий висновок вважає хибним, оскільки частиною 4 статті 38 КУпАП визначено, що стягнення може бути накладено протягом чітко визначеного періоду з дня виявлення, тобто з часу, коли відповідні уповноважені особи дізнались про факт порушення, а не коли цей факт підтверджений зібраними доказами. За таких обставин клопоче про повернення протоколу для належного оформлення. Також наголосив на малозначності діяння, вчинення якого інкримінується ОСОБА_1 посилаючись на те, що Рішення було прийнято одноголосно без жодних заперечень, що свідчить про законність. Дане Рішення не спричинило жодних негативних наслідків, як для громади міста Конотоп, так і для окремої особи безпосередньо, відсутні матеріальні збитки. До того ж ОСОБА_1 вжив усіх необхідних заходів для встановлення істинного результату голосування по вказаному питанню.

Вислухавши доводи прокурора, який вважає, що в діях ОСОБА_1 мається склад правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП, правову позицію ОСОБА_1 та адвоката Степанова Є.В., дослідивши представлені докази суд дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення в першу чергу зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також чи винна дана особа в його вчиненні і чи підлягає вона адміністративній відповідальності, і лише після цього вирішувати питання про можливість накладення адміністративного стягнення.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. (ст. 252 КУпАП).

В результаті дослідження матеріалів справи в ході судового розгляду встановлено такі обставини.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №397/2023 від 02.09.2023 року, ОСОБА_1 за обставин викладених вище вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

Положеннями частини першої статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно зі статтею 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією Українита законами України.

Приписами статті 1 КУпАП унормовано, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У частині 1 статті 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Правилами частини 2 статті 172-7 КУпАП визначена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Разом з тим, частиною 4 статті 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З даної норми слідує, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчились строки, передбачені статтею 38 КУпАП.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Керуючись принципом верховенства права і дотримуючись букви закону варто наголосити, що моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією, є момент отримання інформації про таке порушення уповноваженими особами (посадовою особою чи органом державної влади). При цьому складання протоколу про скоєння порушення, пов`язаного з корупцією є лише окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту порушення, пов`язаного з корупцією (факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення).

Якщо до уповноваженого органу чи посадової особи надійшло повідомлення про вчинення особою порушення, пов`язаного з корупцією, то моментом виявлення порушення є час надходження цього повідомлення до відповідного уповноваженого органу, а якщо ідентичні повідомлення надійшли до різних органів, чи посадових осіб, уповноважених складати такі протоколи, моментом виявлення вважається перше (за часом отримання) надходження такого повідомлення до уповноваженого (органу чи особи).

Наведене узгоджується із правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17, де зазначено, що днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення.

Продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень КУпАП не передбачає.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.03.2023 року викривач корупції звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі НАЗК) з повідомленням про вчинення депутатом міської ради ОСОБА_1 порушень вимог антикорупційного законодавства, яке полягає в тому, що на 26 позачерговій сесії Конотопської міської ради 8 скликання від 16.02.2023, а саме 33 питання про внесення змін до рішення міської ради від 07.10.2022 «Про внесення змін до структури та чисельності виконавчих органів Конотопської міської ради (8 скликання 22 сесія), ОСОБА_1 депутат Конотопської міської ради оголосивши про конфлікт інтересів проголосував за рідну сестру ОСОБА_2 , яка фігурує у рішенні за призначенням на посаду міського голови, тим самим порушив «розділ 5 запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» ст. 28. Для прийняття рішення було потрібно 20 голосів разом із міським головою, але проголосувало 22 разом із ОСОБА_1 (а.с.10).

30.03.2023 року НАЗК надіслало це повідомлення до Національної поліції України, яке у подальшому було направлено, зокрема до УСР в Сумській області про що свідчить вхідний номер № 200 від 11.04.2023 року (а.с.9).

У статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) наведені терміни вживаються в такому значенні, зокрема: спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (ст. 4 Закону)

Відповідно до статті 12 Закону Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має, зокрема, такі права: вносити приписи про порушення вимог законодавства щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень; складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Отже, час надходження до НАЗК повідомлення про вчинення депутатом міської ради ОСОБА_1 порушень вимог антикорупційного законодавства є моментом виявлення порушення від якого розпочинається шестимісячний строк накладення стягнення за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, передбачений частиною 4 статті 38 КУпАП.

Суд наголошує, що пересилання повідомлення про можливе вчинення корупційного діяння від одного спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції до іншого не зупиняє і не перериває законодавчо визначений строк накладення стягнення.

Таким чином, на момент розгляду справи по суті шестимісячний строк накладення стягнення вже сплив.

Закінчення строків накладення адміністративного стягнення є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії. Після виключення провадження втрачається можливість здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності. Це дає підстави стверджувати про відсутність у судді необхідності з`ясовувати і встановлювати вину чи невинуватість особи в постанові про закриття справи.

Наведене узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року (справа №308/8763/15-а, адміністративне провадження №К/9901/12342/18) та науково-консультативним висновком НКР при ВАСУ, відповідно до якого під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Під час розгляду даного адміністративного матеріалу суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

З огляду на викладене провадження в справі підлягало закриттю відповідно до пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП.

На переконання суду посилання адвоката Степанова Є.В. та ОСОБА_1 на збій в роботі системи електронного голосування «Віче», внаслідок чого голос ОСОБА_1 був врахований, як такий, що відданий «За» відповідне Рішення, не заслуговує на увагу суду тому як про такий технічний збій ОСОБА_1 повідомив лише 20.02.2023 року, тобто через чотирі дні після голосування, що не узгоджується з пунктами 8, 9 статті 38 Регламента Конотопської міської ради 8-го скликання.

Керуючись ст.ст. 38, 247 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною 2 статті 172-7 КУпАП на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя: В. О. Кравченко