Справа № 366/3354/23
Провадження № 3/366/2378/23
ПОСТАНОВА

Іменем УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року смт Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Корчков А.А., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого майстром «Укравтодору», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого

ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

03.11.2023 до Іванківського районного суду Київської області надійшла зазначена справа.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 919345 від 26.10.2023: «30.09.2023 близько 12 год. 54 хв. в АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство відносно батька ОСОБА_2 , а саме в стані алкогольного сп`яніння ображав нецензурною лайкою, хапав за руки та робив дебош в будинку, чим міг завдати психологічної шкоди потерпілому, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП».

Відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено суддю Корчкова А.А. Розгляд справи призначено на 27.11.2023.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом надіслання рекомендованим повідомленням судової повістки про виклик до суду на адресу, зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення, яка, повернулась з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання»; шляхом надіслання смс-повідомлення про виклик до суду на номер телефону, зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення, текст якого доставлено у додаток Vіber, що підтверджується довідкою про доставку. Крім того, ОСОБА_1 достовірно було відомо про складення щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та про те, що справа буде розглядатись в Іванківському районному суді Київської області, що підтверджується його підписом в протоколі про адміністративне правопорушення Проте, станом розгляду справи він не цікавився, з клопотаннями про відкладення розгляду справи не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, суддя розцінює неявку ОСОБА_1 неповажною, а також приходить до висновку про можливість розгляду справи за його відсутності.

У судовому засіданні досліджені наступні докази:

- протокол про адміністративне правопорушення ВАВ № 919345 від 26.10.2023, в якому викладено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення;

- рапорт працівника ВП №1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області від 30.09.2023 про отримання заяви щодо вчинення домашнього насильства, відповідно до якого на лінію 102 отримали виклик від ОСОБА_2 про те, що в АДРЕСА_1 , його син, ОСОБА_3 перебуваючи в стані наркотичного чи іншого сп`яніння кидається з ножом. При виїзді на місце події, нарядом поліції відібрано заяву від ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на місці не виявлено;

- заява ОСОБА_2 до ВП №1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області від 30.09.2023 прийняти міри до сина, ОСОБА_1 , який вчиняє домашнє насильство;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 26.10.2023, відповідно до яких він, 30.09.2023 вживав спиртні напої та прийшовши до місця проживання зустрівся з батьком, з яким у нього стався конфлікт, під час якого він виражався нецензурними словами, фізичну силу до батька не застосовував;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 30.09.2023, відповідно до яких, його син, ОСОБА_1 , 30.09.2023 прийшов додому та почав кидатися до нього, словесно погрожував, ображав нецензурними словами, ножом при цьому не погрожував, потім вийшов з хати і пішов у невідомому напрямку.

Відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Суд звертає увагу, що дії визначені у пункті 14 частини першої статті 1 Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» (психологічне насильство) становлять склад правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП, лише за умови, що внаслідок їх вчинення така шкода настала (що може підтверджуватись відповідними медичними документами, висновком експерта). В іншому ж випадку (за відсутності таких даних) доказуванню підлягає реальність сприйняття відповідних дій кривдника постраждалою особою як таких, що посягають на їх безпеку чи безпеку третіх осіб, створюють емоційну невпевненість, нездатність захистити себе. Ці дані можливо встановити і на підставі пояснень постраждалої особи та кривдника, але вони обов`язково мають бути зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення (які саме дії, бездіяльність, висловлювання кривдника призвели до яких конкретно наслідків для постраждалої особи) і, відповідно, відображені у постанові судді.

Тобто, у справах про будь який вид домашнього насильства доказуванню підлягає не лише факт вчинення відповідних дій (бездіяльності) особи, а й наслідки, які в результаті таких дій (бездіяльності) були заподіяні постраждалій особі.

Згідно ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З аналізу долучених до протоколу доказів, зокрема письмового пояснення ОСОБА_1 від 26.10.2023, та потерпілого ОСОБА_2 від 30.09.2023, а також заяви ОСОБА_2 до відділення поліції щодо прийняття мір до ОСОБА_1 від 30.09.2023, вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був конфлікт під час якого ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою.

Об`єктивна сторона правопорушення сукупність зовнішніх ознак, що характеризують дане правопорушення: протиправне діяння (дія чи бездіяльність) суб`єкта права; його шкідливі наслідки (спричинений шкідливий результат або погроза його настання); причинно-наслідковий зв`язок між діянням і шкідливим результатом.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП до об`єктивної сторони правопорушення належать також і наслідки такого завдання чи можливість завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

У фабулі протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ № 919345 від 26.10.2023, особою, яка складала протокол зазначено, що ОСОБА_1 міг завдати психологічної шкоди потерпілому. Водночас доказів того, що ОСОБА_1 своїми діями завдав шкоди психологічного характеру потерпілому і що вона привела до конкретних наслідків, матеріали справи не містять, а отже не доведено наявності всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення.

Крім цього, як встановлено в судовому засіданні, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 919345 від 26.10.2023, складений в порушення ч. 2 ст. 254 КУпАП, якою передбачено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Адміністративне правопорушення вчинене ОСОБА_1 30.09.2023 та зафіксоване в протоколі про адміністративне правопорушення 26.10.2023, тобто через певний проміжок часу, який значно більший, ніж двадцять чотири години після вчинення правопорушення. Пояснення ОСОБА_1 , з приводу подій 30.09.2023 також відібрані через досить довгий проміжок часу, а саме 26.10.2023.

Суд зазначає, що згідно із положеннями ст. 279, 280 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог ст.245КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно положень ч. 2 ст.251КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, сукупністю досліджених доказів в справі про адміністративне правопорушення, враховуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення, не доведено винуватість ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП поза розумним сумнівом, а тому провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу даного адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст.173-2, ст.ст.247, 251, 280, 283-285, 294 КУпАП суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області.

Строк пред`явлення до виконання три місяці.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ