Справа № 583/4974/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 грудня 2023 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши матеріали, що надійшли від Охтирського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючої, проживаючої за адресою АДРЕСА_1

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 062519 від 29.09.2023 року ОСОБА_1 14.09.2023 року о 13.20 год. в АДРЕСА_2 виражалася нецензурною лайкою в бік гр.. ОСОБА_2 , внаслідок чого порушувала громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала та пояснила, що 28.09.2023 р. вона звернулася до Охтирського РВП ГУНП в Сумські області з заявою про вчинення адміністративного правопорушення, в якій зазначила, що 14.09.2023 р. її сусід ОСОБА_2 на городі вчинив сварку через межу сусідніх земельних ділянок та через межові знаки. При цьому ОСОБА_2 вживав нецензурну лайку, матюкався, та просила притягнути його до адміністративної відповідальності. Однак чомусь протокол був складений відносно ОСОБА_2 та відносно неї ( ОСОБА_1 ). Вважає, що громадського порядку вона ( ОСОБА_1 ) не порушувала, хуліганських дій не вичняла. Нецензурною лайкою висловлювався ОСОБА_2 , а не вона.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Абармович О.В. в судовому засіданні просив провадження відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, мотивуючи тим, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як нецензурною лайкою вона не висловлювалася, події відбувалися на приватній земельній ділянці (городі), тобто не в громадському місці. Крім того, у ОСОБА_1 не було прямого чи непрямого умислу вчиняти правопорушення, якщо у неї і вирвалось якесь слово, то випадково і тільки у зв`язку з неправомірними діями по відношенню до неї самого ОСОБА_2 . Також зазначив, що постановою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 18.10.2023 р. ОСОБА_2 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в судовому засіданні він свою вину визнав.

Потерпілий ОСОБА_2 в судове засіданні не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , її захисника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Тобто обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив та умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.

Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

Відповідно до вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення поставлено у провину дрібне хуліганство, яке проявлялось у нецензурній лайці.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Жодних пояснень потерпілого ОСОБА_2 до протоколу не додано, в судове засідання потерпілий не з`явився та пояснення ОСОБА_1 не спростував.

Судом було досліджено відеозапис, доданий працівниками поліції до протоколу про адміністративне правопорушення, на якому зафіксовано події, які мали місце 14.09.2023 року о 13.20 год. в АДРЕСА_3 та 18 з участю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Дослідивши даний відеозапис, а також вивчивши талон- повідомлення Єдиного обліку №10075 від 28.09.2023 р. про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, а також заяву ОСОБА_1 від 28.09.2023 р про вчинення адміністративного правопорушення, суд дійшов висговку, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Судом встановлено, що органом, на який покладено обов`язок щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення та збирання доказів, не надано доказів вчинення ОСОБА_3 дрыбного хулыганства.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Предмет судового розгляду обмежений даними, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть, а суд неуповноважений самостійно збирати докази, порушуючи загальний принцип диспозитивності судового процесу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи із змісту ст.8 Конституції України щодо визначення і дії в Україні верховенства права, положення ст.62 цього Закону розповсюджуються і на обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, наявними у справі доказами не доведена, вважаю, що провадження по ній підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С ТА Н О В И В:

Провадження у справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Плотникова Н.Б.