ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/743/23

Провадження № 3/293/578/2023

13 червня 2023 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., розглянувши матеріали, які надійшли з Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.184 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ :

25.05.2023 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч.1 ст.184 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №042924 від 02.05.2023 вбачається, що 25.04.2023 близько 21 год. 26 хв. ОСОБА_1 , ухилилась від виконання батьківських обов`язків щодо виховання неповнолітнього сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., який за адресою: АДРЕСА_2 , розпивав алкогольні напої. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП (а.с.3).

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 повідомлена під підпис, що розгляд адміністративної справи відбудеться в Черняхівському районному суді Житомирської області.

Крім того, ОСОБА_1 повідомлена, що розгляд адміністративної справи відбудеться 13.06.2023 о 15 год. 30 хв. в Черняхівському районному суді Житомирської області шляхом направлення судової повістки на номер телефону НОМЕР_1 , про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додатку «Viber» (а.с.17).

Однак, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, причини неявки до суду не повідомила. Клопотання про відкладення розгляду справи не подала.

Вирішуючи питання про розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд виходить з положення ч.1 ст.268 КУпАП, яка вказує на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст.17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак ОСОБА_1 повинна була цікавитись долею справи, добросовісно користуватись наданими їй процесуальними правами.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 , у зв`язку з цим розглядає справу у її відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Розглядаючи справу про адміністративні правопорушення, суд, відповідно до положень ст.1 КУпАП здійснює охорону прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення (ст.251 КУпАП) є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

У відповідності до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №042924 від 02.05.2023 вбачається, що 25.04.2023 близько 21 год. 26 хв. ОСОБА_1 , ухилилась від виконання батьківських обов`язків щодо виховання неповнолітнього сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., який за адресою: АДРЕСА_2 , розпивав алкогольні напої, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП.

У письмових поясненнях ОСОБА_1 , які містяться в матеріалах справи, вказано, що її син ОСОБА_2 , 2009 р.н. 25.04.2023 перебував у бабусі в смт.Головино. Близько 17 год. син пішов на прогулянку зі своїми знайомими. Факт вживання сином спиртних напоїв заперечила. Вказала, що її сину зателефонували друзі і попросили підійти на кар`єр і допомогти дістати з води ОСОБА_3 (а.с.12).

Пояснення ОСОБА_1 підтверджують пояснення її сина ОСОБА_2 (а.с.11)

Інших належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП матеріали справи не містять.

За таких обставин, вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй правопорушенні є сумнівною та не доведеною, що є неприйнятним, оскільки, суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівів, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява №25).

Разом з тим статтею 62 Конституції України визначено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Отже, вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП не знайшла свого підтвердження в судовому засіданні, а додані до протоколу про адміністративне правопорушення докази не можна вважати достатніми та допустимими для того, щоб визнати її винуватою у вчиненні правопорушення за обставин, зазначених в даному протоколі.

Зважаючи на викладені обставини, враховуючи засади законності та презумпції невинуватості, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, що є підставою для закриття провадження по справі у відповідності з положеннями п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Оскільки суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33-35, ч.2 ст.36, 40-1, ч.1 ст.184, ст.ст.280, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративних правопорушень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО