Справа № 196/1135/23
№ провадження 3/196/589/2023
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року смт Царичанка

Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюков Д.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

23 вересня 2023 року, близько 23.00 год., в АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою на вулиці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину в скоєному правопорушенні не визнав, пояснивши, що нецензурною лайкою на вулиці не виражався і його взагалі там не було, оскільки був в цей час в м.Дніпро, є свідки.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставі і в порядку встановленим законом.

Згідно за ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ст.173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (див. з цього питання постанову ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 інкримінується висловлювання нецензурною лайкою в громадському місці.

Так, вина ОСОБА_2 у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення підтверджується наступними матеріалами справи:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №829603 від 23.09.2023 року, згідно якого 23 вересня 2023 року, близько 23.00 год., в с.Цибульківка вул.Центральна Дніпровського району, гр. ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою на вулиці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян;

- рапортом поліцейського СРПП ВП №11 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області сержанта поліції Чубинець О.В. від 23.09.2023;

- диском з відеозаписом з місця події.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення; поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП, суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З оглянутого в ході розгляду справи відеозапису вбачається, що ОСОБА_2 , знаходячись в громадському місці на вулиці Центральна в с.Цибульківка, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» є громадським місцем, висловлювався нецензурною лайкою, поводив себе зневажливо, а саме ці дії і складають суть адміністративного правопорушення, його об`єктивну сторону.

Зазначений протокол містить точний час, дату та місце вчинення правопорушення та відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Отже, ОСОБА_2 умисно порушив громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

Суд відноситься критично до пояснень ОСОБА_2 , що він 23.09.2023 близько 21.43 год. не знаходився в с.Цибульківка на вул.Центральна та не висловлювався нецензурною лайкою, оскільки вказані пояснення повністю спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема відеозаписом події.

Таким чином, невизнання вини з боку ОСОБА_2 суд розцінює як обраний ним спосіб захисту з метою уникнення від притягнення до адміністративної відповідальності.

Приймаючи до уваги викладене, суддя робить висновок про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки він вчинив дрібне хуліганство.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, суддя виходить з характеру вчиненого правопорушення, особи правопорушника, ступеню його вини, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, та інших вимог ст. 33 КУпАП судом не встановлено.

Таким чином, з метою виховання правопорушника й запобігання вчиненню ним нових правопорушень, суд приходить до висновку про необхідність накладення на винного адміністративного стягнення за ст.173 КУпАП у вигляді штрафу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 251, 280, 283, 284, 294, 303 ч. 1, 40-1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адміністративне стягнення: штраф у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір у дохід держави у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 гривень.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, або її захисником протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання: протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя: Д.Г. Костюков