Справа № 692/495/23
Провадження № 3/692/375/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року смт Драбів

Суддя Драбівського районного суду Черкаської області Левченко Л.О., розглянувши матеріали, які надійшли від ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонерки, РНОКПП: НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 530263 від 04.05.2023р., ОСОБА_1 04.05.2023р. о 10 45 год. в АДРЕСА_1 , висловлювалась в бік свого сусіда ОСОБА_2 нецензурними словами, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні 30.05.2023р. ОСОБА_1 вину у скоєнні інкримінованого правопорушення заперечувала, тому з метою належного встановлення обставин справи в судове засідання було викликано ОСОБА_2 , зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення потерпілим.

У судовому засіданні 06.06.2023р. ОСОБА_1 вказала, що за обставин, вказаних у протоколі серії ВАВ № 530263 від 04.05.2023р. з ОСОБА_2 не зустрічалась, нецензурними словами не висловлювалась, оскільки займалась господарськими роботами на городі, протягом дня перебувала у своєму домоволодінні, з ОСОБА_2 має триваючі неприязні відносини.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 зазначив, що має триваючі неприязні відносини з ОСОБА_1 з приводу сусідських відносин. Щодо обставин події, вказаної у протоколі серія ВАВ № 530263 від 04.05.2023р. зазначив, що 04.05.2023р., близько 09 год. на початку 10 год. він разом з дружиною ОСОБА_3 вийшов на вулицю та обрізав гілля вишні. У цей час його сусідка ОСОБА_1 , що проживає по АДРЕСА_1 , з свого домоволодіння голосно висловлювалась до нього образливими словами. Факт її висловлювань нецензурними словами не підтвердив. Зазначив, що під час даної події сторонніх осіб не було і висловлювання ОСОБА_1 були спрямовані на ОСОБА_2 . У подальшому потерпілий повернувся додому, через якийсь час поїхав за ліками та після спілкування з жителями села викликав працівників поліції, які склали відповідні документи.

Заслухавши пояснення осіб, вивчивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що вона підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Однак, матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають та не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення вимог чинного законодавства.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Згідно фабули правопорушення, сформованої у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 530263 від 04.05.2023р. ОСОБА_1 04.05.2023р. о 10 45 год. в АДРЕСА_1 , висловлювалась в бік свого сусіда ОСОБА_2 нецензурними словами.

На підтвердження вини ОСОБА_1 додано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 530263 від 04.05.2023р., протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 04.05.2023р., рапорт на ім?я начальника ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 04.05.2023р. реєстр № 1037, письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , довідку ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області № 3531/66/01-2023 від 24.05.2023р. та супровідний лист.

Інших доказів суду не надано.

Згідно протоколу прийняття заяви... від 04.05.2023р. ОСОБА_2 звернувся з повідомленням про скоєння 04.05.2023р. близько 09:30 год. в АДРЕСА_2 дрібного хуліганства, оскільки ОСОБА_1 висловлювалась відносно нього нецензурною лексикою, погрожувала фізичною розправою, образливо чіплялась.

Згідно рапорту від 04.05.2023р. зі служби «102» 04.05.2023р. о 10:26 год. надійшло повідомлення, що 04.05.2023р. о 10:25 год. в АДРЕСА_2 , у заявника ОСОБА_2 виник конфлікт з сусідкою, яка постійно ображає заявника та його дружину.

З письмових пояснень ОСОБА_1 , які є майже нечитабельними в силу особливостей почерку можна зрозуміти, що остання 04.05.2023р. о 10:26 год. в АДРЕСА_2 , була учасницею ситуації в якій не висловлювалась нецензурними словами, бійки не було. Чоловіка вона не чіпала та нецензурними словами не висловлювалась. Письмові пояснення не мають таких реквізитів як дата та підпис особи, також відсутні відомості про посадову особу, що отримала вказані пояснення.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_4 від 04.05.2023р. вона разом з чоловіком ОСОБА_5 04.05.2023р. близько 09:30 год. в АДРЕСА_2 , поблизу свого домоволодіння здійснювала обрізання дерев. Під час обрізання до них звернулась сусідка ОСОБА_1 , яка під час розмови почала висловлюватись нецензурною лексикою та погрожувати фізичною розправою ОСОБА_2 , подібні конфлікти траплялись неодноразово.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 від 04.05.2023р., близько 09:30 год. він перебував біля свого домоволодіння ( АДРЕСА_2 ) та обрізав дерева. До нього звернулась ОСОБА_1 , яка проживає поруч і під час розмови влаштувала конфлікт, під час якого погрожувала фізичною розправою, образливо чіплялась та в висловлювалась нецензурною лайкою, такі випадки трапляються неодноразово та систематично.

Згідно довідки № 3531/66/01-2023 від 24.05.2023р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності не притягувалась.

З протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ № 530263 від 04.05.2023р. та доданих матеріалів не вбачається присутність гр. ОСОБА_1 в громадському місці 04.05.2023р. під час описаних у протоколі подій, оскільки адреса: АДРЕСА_1 , вказана як адреса проживання ОСОБА_1 .

Вказаний протокол та додані матеріали містять розбіжності як щодо часу вчинення правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 10:25 год. (у протоколі про адміністративне правопорушення, рапорті та письмових поясненнях ОСОБА_1 ) та близько 09:30 год. (протоколі прийняття заяви ОСОБА_2 , письмових поясненнях ОСОБА_2 та ОСОБА_7 ), так і щодо місця скоєння адміністративного правопорушення АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .

Суд звертає увагу, що в протоколі про адміністративне правопорушення від 04.05.2023 року фактично не розкрита об`єктивна сторона правопорушення, зокрема у ньому не встановлено факту порушення громадського порядку та спокою громадян (дрібне хуліганство), хоча це прямо випливає з диспозиції ст. 173 КУпАП.

Справа про адміністративне правопорушення вирішується судом виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол не може бути визнаний належним та достатнім доказом наявності у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства в розумінні вимог ст. 173 КУпАП.

Також наданий на розгляд суду протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей про свідків правопорушення. Відповідна графа протоколу не заповнена, як і не вказано, що такі особи відсутні. У графі щодо потерпілих осіб вказаний ОСОБА_2 . При цьому відомості про ОСОБА_4 , письмові пояснення якої маються у матеріалах справи, не внесено до жодної з граф протоколу, таким чином її процесуальний статус не визначено.

Суд вважає, що працівники поліції допустились помилок при фіксації даного правопорушення, оскільки формально підійшли до проведення перевірки за вищевказаним фактом, належним чином не сформулювали фабулу адміністративного правопорушення, не встановили точний час скоєння правопорушення, місце перебування учасників подій на момент скоєння правопорушення, свідків правопорушення, мотиви та умисел на вчинення ОСОБА_1 протиправних дій та чи порушувався під час даних дій громадський порядок , не надали належні характеризуючі дані щодо учасників описаних подій. При цьому твердження про скоєння ОСОБА_1 хуліганських дій базується виключно на інформації, наданій ОСОБА_2 та зацікавленою особою - його дружиною ОСОБА_4 , інших доказів на підтвердження даних обставин не надано, при цьому ОСОБА_1 факт вчинення правопорушення не визнала, стверджувала, що з ОСОБА_2 не контактувала.

Згідно положень ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином матеріали справи про адміністративне правопорушення, не дають достатніх підстав та доказів для висновку про винність ОСОБА_1 у інкриміновану їй діянні та наявності як складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у її діях, так і самої події правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 173, ст. 247, ст.ст. 283, 284, 285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Драбівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.О. Левченко