Справа№ 953/3870/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2023 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Муратова С.О., за участю представника особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення адвоката Ус В.В. (в режимі відеоконференції), потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова адміністративний матеріал, що надійшов з ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №727235 від 20.04.2023, 02.04.2023 близько 12.00 год. ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила домашнє насильство відносно тітки ОСОБА_1 , тобто умисні дії фізичного та психологічного характеру, а саме: ображала, кидалася у бійку, штовхала, внаслідок чого могла бути завдана шкода її фізичному та психологічному здоров`ю.

Дії ОСОБА_2 особою, уповноваженою на складання адміністративного протоколу, кваліфіковано за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомила.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Ус В.В. (в режимі відео конференції) зазначив, зокрема, що протокол про адміністративне правопорушення було складено на підставі пояснень ОСОБА_1 , та свідка, які зазначені в протоколі. В порушення вимог всебічності поліцейськими було проігноровано пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 та однобоко розглянуто дану справу. Також поліцейські відзначають, що ОСОБА_1 надала пояснення, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 говорили незрозумілі речі та вели себе, як психічно хворі. Такі висновки поліцейських порушують, як дисциплінарний статут національної поліції України, так і звичайні норми моралі. Дії поліцейських, спрямовані на складання протоколів про адміністративні правопорушення лише щодо одних ОСОБА_4 , є як мінімум не логічними. 3 наведеного вбачається, що протоколи про адміністративні правопорушення мали бути складені, або щодо обох сторін, або не складатись взагалі. Поліцейські перед складанням протоколу про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати обставини, зібрати докази та перевірити, чи є в діях тих чи інших осіб склад адміністративного правопорушення. Поліцейськими не було зібрано жодного доказу. Який би беззаперечно свідчив, що дії ОСОБА_2 містили в собі склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проживають однією сім`єю та мають відносини, як матір і донька. Вони проживають разом в своїй ізольованій частині будинку. Родина ОСОБА_5 до них не має жодного відношення. Разом з тим, родина ОСОБА_6 проживає в іншій ізольованій частині будинку та не має жодного відношення до родини ОСОБА_4 окрім одного спільного проходу на город, що знаходиться біля ганку ОСОБА_5 . Родина Зимницьких та родина ОСОБА_5 проживають окремо, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають та інших сімейних обов`язків не мають також. Отже, за таких обставин, тобто відсутності сімейних відносин не можна кваліфікувати дії жодної зі сторін, як домашнє насильство. Просить закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 підтримала обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, просила визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Відповідно до ч.1 ст.173-2 КУпАП об`єктивною стороною правопорушення є вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, потерпілою зазначена ОСОБА_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 1).

Згідно з п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Однак, до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №727235 від 20.04.2023 не додано доказів на підтвердження родинних або сімейних зв`язків між особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та потерпілою особою, таких даних не надано і в ході розгляду адміністративного матеріалу.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимогами ст.280 КУпАП покладено на суддю обов`язок, крім іншого, з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова суду, згідно зі ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Частиною 1 ст.256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

При цьому, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 727235 від 20.04.2023 відсутні дані щодо наявності родинних або сімейних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно статті 62 Конституції України, положення якої закріплює принцип невинуватості, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, який набрав законної сили.

Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп /2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ, зокрема, у рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Крім того, суд враховує положення частини 3 статті 62 Конституції України, яка визначає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому суд не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі Конвенція).

Відповідно до п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р. (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Разом з тим суд роз`яснює, що відповідно до п. 7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України 06.11.2015 № 1376, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 за № 1496/27941, не допускаються унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

В разі необхідності внесення будь-яких доповнень чи змін до протоколу, складається рапорт на ім`я начальника відділу поліції, який в подальшому приєднується до адміністративного матеріалу.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 256 КпАП України не виконані, протокол складено з порушенням зазначеної статті, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості постановити обґрунтоване та законне рішення, а тому зазначені матеріали слід повернути до Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст.245, 278, 283, 284, 246, 248 КУпАП , -

Ухвалив:

Направити адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП до Київського ВП ГУ НП в Харківській області для усунення виявлених недоліків.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Муратова