ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2023 Справа №607/8893/23

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Позняк Василь Михайлович розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого,

за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 13 травня 2023 року серії ААД № 039464, 13 травня 2023 року о 03 год. 43 хв. в м. Тернопіль, вул. 15 Квітня, 1А на АЗК «Окко» водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом BMW, д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, поведінка, що не відповідає обстановці, та виражене тремтіння пальців рук). Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законодавством порядку відмовився, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху, та за що передбачена відповідальність за частиною першою статті 130 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та дату судового засідання був належним чином повідомлений, що підтверджується його підписом у протоколі про адміністративне правопорушення у графі «особа, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи». Приймаючи до уваги вимоги ст. 268 КУпАП, вважаю за можливе розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Зважаючи на наведене, якість формування матеріалів протоколу є дуже важливою складовою справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи. Саме від якісно складеного протоколу про адміністративні правопорушення працівниками поліції і залежить повне та об`єктивне з`ясування обставин події, встановлення особи правопорушника та притягнення його до відповідальності.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується порушення пункту 2.5 Правил дорожнього руху України, тобто керування транспортним засобам особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 266 КУпАП огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського.

За ч. 5 ст. 266 КУпАП огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні відеозапису, працівники поліції під`їхали до автомобіля BMW, д.н.з. НОМЕР_1 , який знаходився під час комендантської години на території АЗК «Окко», та за кермом якого перебував ОСОБА_1 . В цей час лунав сигнал повітряної тривоги. Поліцейський висловив підозру, що водій перебуває у стані сп`яніння та запропонував пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що ОСОБА_1 вказав працівникам поліції, що він не керував транспортним засобом, а також, що йому необхідно пройти в укриття. Сигнал повітряної тривоги був залишено працівниками поліції без будь-якого реагування, будь-яких пропозицій щодо продовження проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння в укритті не висловлювали, та зробили висновок, що ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим на останнього було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. При цьому ОСОБА_1 не було також запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у медичному закладі.

Суд звертає увагу, що відповідно до указу Президента України №64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє по сьогоднішній час.

Відповідно до ст.1 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» - воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Оповіщення населення про небезпеку ворожого повітряного удару прямий обов`язок держадміністрацій та органів місцевого самоврядування, про що зазначено у ст. 19 Кодексу цивільного захисту України.

Правилами цивільного захисту населення передбачається, що почувши під час війни сигнал «повітряної тривоги», громадяни мають направлятись у найближче укриття.

Станом на час зупинення транспортного засобу, яким керував ОСОБА_1 на території Тернопільської області області оголошено повітряну тривогу, яка тривала з 03 години 40 хвилин по 05 годину 35 хвилини. Крім того, сигнал повітряної тривоги достовірно чутно на відеозапису події, проте працівники поліції незважаючи на оголошену повітряну тривогу не забезпечивши безпеку життя та здоров`я водію, почали процедуру огляду на стан сп`яніння. Хоча були зобов`язані в першу чергу відповідно до ЗУ «Про національну поліцію» забезпечити безпеку життю та здоров`ю громадянам, забезпечити їх скоріше доставлення у безпечне місце, і там продовжувати виконувати свої обов`язки з підстав дотримання водієм ПДР.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

Суд приходить до висновку, що працівники поліції не дотрималися вимог ст. 266 КупАП, крім того під час повітряної тривоги не зупинили проведення такої дії, наразивши людей на небезпеку.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністартивна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останньою інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП., що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за частиною першою статті 130 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Тернопільської області через Тернопільський міськрайонний суд.

СуддяВ. М. Позняк