Провадження №: 3/752/8170/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2023 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання у м. Києві матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце реєстрації і проживання - АДРЕСА_1
за участі ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 925221 від 12.09.2023 відповідно до якого 26.08.2023 о 15:20 за адресою: м. Київ, просп. Голосіївський, зокрема, на зупинці громадського транспорту, останній вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: ображав нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

До протоколу в якості доказів події та складу адміністративного правопорушення приєднано супровідні листи правоохоронних органів з відомостями про не встановлення фактів кримінально карних діянь за наслідками розгляду заяви ОСОБА_2 ; рапорт оперативного чергового спецлінії 102 про виклик поліції заявницею ОСОБА_3 , яка повідомила, що водій тролейбуса 43 відмовлявся перевозити її з велосипедом, а коли вона увійшла до салону, він почав погрожувати і дістав зброю; копію заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 26.08.2023; письмові пояснення ОСОБА_2 ; протокол огляду місця події від 26.08.2023; письмові пояснення, прийняті слідчим від осіб, що працюють і постійно знаходяться у закладах торгівлі т громадського харчування поблизу місця, яке відпрацьовувалося правоохоронцями як місце події правопорушення; письмові пояснення ОСОБА_1 , фото ОСОБА_4 , фотознімки його документів, розписка про отримання пістолету.

У ході розгляду справи ОСОБА_1 надав усні пояснення, в яких заперечив обставини, викладені у графі "суть адміністративного правопорушення" вищевказаного протоколу, пояснив, що не погрожував громадянці з велосипедом, його пневматичний пістолет під патрони системи Флобера, випав з його сумки. Так, ОСОБА_1 пояснив, що працює водієм тролейбуса у Комунальному підприємстві "Київпастранс" на 43-у маршруті, вкрай пізно пішки повертається додому, пістолет з небойовими набоями носить для самозахисту та, відповідно зберігає при собі, у тому числі, на робочому місці. 26.08.2023 він дійсно не дозволив увійти до салону тролейбуса громадянці з велосипедом (великим, для дорослих, який не складається), адже такі вимоги установлені його роботодавцем які відповідають усім державним стандартами, дійсно закрив двері тролейбуса, зокрема і тому, що транспортних засобів на маршруті № 43 працює лише 6 одиниць і він не мав можливості неодноразово пояснювати жінці з тролейбусом наявні обмеження, до того ж вона не дослухалася. Вочевидь жінка на велосипеді переслідувала тролейбус, до на іншій зупинці по просп. Голосіївському зайшла через передні двері до салону і заштовхала туди ж велосипед та стала проходити до самої кабіни водія, адже дверцята туди були відчинені за-для провітрювання, адже у той час було спекотно. Жінка з велосипедом поводилась галасливо, всі пасажири були обурені її діями. Пістолетом жінці з велосипедом не погрожував, нецензурну лайку не вживав, бо на роботі це не дозволено, всі випадки фіксуються черговим, проводиться службове розслідування у разі не етичного поводження водіїв, застосовуються дисциплінарні стягнення.

Заслухавши ОСОБА_1 , вивчивши наявні докази, суд (суддя) зазначає наступне.

Статтею 173 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У ч. 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З аналізу приписів КУпАП слідує, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя повинен вжити всіх передбачених законодавством заходів для повного, всебічного й об`єктивного встановлення обставин, на підставі належних і достовірних доказів з`ясувати, чи мала місце подія та склад адміністративного правопорушення, зокрема, шляхом дослідження протоколу про адміністративне правопорушення, установити інші факти, що впливають на правильне вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У ст. 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

У розрізі наведеного суд (суддя) зазначає, що представлені суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що не дозволяють з дотриманням принципу доказування "поза розумним сумнівом" установити як подію, так і склад адміністративного правопорушення та відповідно, підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, з огляду на проголошені ним пояснення, з`ясовані обставини. Так, зі зміст звернення заявниці ОСОБА_2 на спецлінію "102" спростовує інкриміновані ОСОБА_1 звинувачення у тому, що він вживав нецензурну лайку на адресу громадянки, яка хотіла зайти до салону тролейбуса з велосипедом. Письмові пояснення, відібрані слідчим не містять жодних даних про застосування ОСОБА_1 погроз до ОСОБА_2 та не доводять її тверджень, наведених у заяві від та письмових поясненнях від 26.08.2023.

У той же час, необхідно звернути увагу на те, що згідно з Правилами користування міським наземним пасажирським транспортом міста Києва в трамваї та тролейбусі пасажири можуть провозити велосипед, якщо він не буде забруднювати одяг оточуючих чи салон транспорту. При цьому, забороняється перевозити вантаж більше 100х50х30 см (див: рішення Київської міської ради від 28.02.2019 № 164/6820).

При цьому слід зазначити, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може слугувати доказом у справі в розумінні вимог ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини, що у ньому викладені, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Разом з тим, як вказувалося вище, жодних доказів, які б доводили наведені у протоколі дані, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не приєднані.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 23, 173, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко