Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
05.06.23 3-в/394/4/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Запорожець О.М.

розглянувши матеріали, які надійшли від Голованівського районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 ,

про давність виконання судового рішення

В С Т А Н О В И В :

До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області надійшло подання про вирішення питання про давність виконання судового рішення стосовно ОСОБА_1 , зокрема в ньому зазначено, що 16.12.2020 року на адресу Голованівського районного сектору №3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області надійшла та була прийнята до виконання постанова Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 12.11.2020 року, згідно якої на ОСОБА_1 , 1985 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за статтею 183-1 ч. 1 КУпАП накладено адміністративне стягнення у виді 120 (сто двадцять) годин суспільно корисних робіт.

Цього ж дня ОСОБА_1 було викликано до Голованівського РС №3 для проведення першочергової профілактичної бесіди та направлення для відбування призначеного стягнення у виді суспільно корисних робіт. На вказаний виклик порушник не з`явився. 28.12.2020 р. порушнику було надіслано повторний виклик на 06.01.2021р., на який він також не з`явився. Проведеними заходами було встановлено, що гр. ОСОБА_1 за адресою, вказаній у постанові суду, не проживає. Точне місцеперебування порушника невідоме та не представляється можливим його встановлення. Зважаючи на це, 09.02.2021р. на адресу Новоархангельського районного суду скеровано подання про вирішення питання щодо подальшого виконання постанови суду. 10.03.2021р. постановою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області вказане подання залишено без задоволення. Протягом перебування на обліку гр. ОСОБА_1 встановити місцеперебування не представилось можливим.

Представник пробації в поданні наголошував, що відповідно до ч. 1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з Кодексу та інших законів України, а згідно з положеннями ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» усталена судова практика Європейського суду з прав людини (Далі-ЄСПЛ) є частиною національного законодавства та обов`язкова для застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини, надаючи автономного значення поняттям, які застосовуються в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, часто розцінює справи про адміністративні правопорушення саме як «кримінальні» у розумінні норм Конвенції.

Так, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 р. зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У п. 3.4 і 3.6 свого рішення від 11.10.2011 року Конституційний Суд України, аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що « не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення», а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно-небезпечним». У цьому рішенні суд поширив певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Ураховуючи вищезазначене, окремі суди (судді) вважають за можливе до правовідносин, які виникли, застосовувати аналогію закону, а саме норми ст. 80 КК України, яка передбачає звільнення від відбування покарання у зв`язку із закінченням строків давності виконання обвинувального вироку (особа звільняється від відбування покарання, якщо з дня набрання чинності обвинувальним вироком його не було виконано в такі строки, зокрема, два роки у разі засудження до покарання менш суворого, ніж обмеження волі).

Таким чином, системний аналіз положень КУпАП у поєднанні із вказаним законодавством і судовою практикою, дає підстави вважати, що строк давності виконання постанови суду про накладення стягнення повинен розпочинатися з дня набрання цим судовим рішення законної сили і в усякому разі не перевищувати двох років.

Оскільки особи, які притягуються до адміністративної відповідальності знаходяться явно в невигідній правовій ситуації в порівнянні з тим, хто вчинив більш тяжке правопорушення (злочин) у питанні давності виконання постанов про накладення адміністративних стягнень та обвинувальних вироків.

Відповідно до ст. 304, 305 КУпАП контроль з правильним і своєчасним виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення здійснюється органом (посадовою особою), який виніс постанову, та іншими органами державної влади в порядку, встановленому законом. Питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Ураховуючи викладене, просив звільнити ОСОБА_1 від відбування адміністративного стягнення у виді суспільно-корисних робіт, накладеного постановою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 12.11.2020 року у зв`язку із закінченням строку давності виконання судового рішення.

Дослідивши подання, матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо. Положення цього Кодексу поширюються і на адміністративні правопорушення, відповідальність за вчинення яких передбачена законами, ще не включеними до Кодексу. Зміни до законодавства України про адміністративні правопорушення можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та інших законів України, що встановлюють адміністративну відповідальність, та/або до законодавства України про кримінальну відповідальність, та/або до кримінального процесуального законодавства України (ст. 2 КУпАП України).

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами. Прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян (ст. 7 КУпАП).

Особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення (ст. 8 КУпАП).

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.31-1 КУпАП суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначає відповідний орган місцевого самоврядування. Суспільно корисні роботи призначаються районним, районним у місті, міським чи міськрайонним судом (суддею) на строк від ста двадцяти до трьохсот шістдесяти годин і виконуються не більше восьми годин, а неповнолітніми - не більше двох годин на день. Суспільно корисні роботи не призначаються особам з інвалідністю першої або другої групи, вагітним жінкам, жінкам, старше 55 років та чоловікам, старше 60 років.

Як вбачається з матеріалів особової справи 12.11.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП та призначено йому адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт на строк сто двадцять, з відбуванням не більше восьми годин.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

12.11.2020 року зазначену постанову прийнято уповноваженою собою з питань пробації до виконання.

Під час виконання постанови суду працівниками пробації вживались заходить з метою встановлення місця перебування правопорушника, з метою виконання постанови суду.

09.02.2021 року інспектор служби пробації звернувся до суду з поданням про неможливість виконання постанови суду.

10.03.2021 року в задоволенні подання Новоархангельського районного сектору філії ДУ «Центр пробації» у Кіровоградській області про вирішення питання щодо виконання постанови Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 12.11.20020 відносно ОСОБА_1 відмовлено.

Працівником пробації вживались заходи по розшуку правопорушника.

З часу відмови в задоволенні клопотання про неможливість виконання постанови суду працівниками пробації, як слідує з матеріалів справи вживались заходи для встановлення місця перебування порушника, але тільки в межах зазначеного в постанові суду адресу місця проживання правопорушника, але це не дало позитивних результатів та постанова суду не була виконана.

01.06.2023 року представник звернувся до суду з поданням про вирішення питання про давність виконання судового рішення стосовно ОСОБА_1 , мотивація якого викладена вище.

Згідно ч. 1 ст. 294 КУпАП постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 298 КУпАП постанова про накладення адміністративного стягнення є обов`язковою для виконання державними і громадськими органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами і громадянами.

В ст. 299 КУпАП зазначено, що постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає виконанню з моменту її винесення, якщо інше не встановлено цим Кодексом та іншими законами України. При оскарженні постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення, за винятком постанов про застосування заходу стягнення у вигляді попередження, а також у випадках накладення штрафу, що стягується на місці вчинення адміністративного правопорушення. Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, крім постанов про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 цього Кодексу. Постанова про накладення адміністративного стягнення звертається до виконання органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Ч. 1 ст. 300 КУпАП передбачено , що постанова про накладення адміністративного стягнення виконується уповноваженим на те органом у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України.

Ст. 304 КУпАП вказує, що питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Відповідно до 325-1 КУпАП постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт надсилається на виконання органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, не пізніше дня, наступного за днем набрання постановою законної сили. Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої визначається відповідним органом місцевого самоврядування. За виконання суспільно корисних робіт порушнику нараховується плата за виконану ним роботу. Оплата праці здійснюється погодинно за фактично відпрацьований час у розмірі не меншому, ніж встановлений законом мінімальний розмір оплати праці.

Згідно ст. 325-2 КУпАП строк виконання адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт обчислюється в годинах, протягом яких порушник виконує призначену йому суспільно корисну працю. Суспільно корисні роботи виконуються не більше восьми годин, а неповнолітніми - не більше двох годин на день.

У відповідності до 325-4 КУпАП у разі ухилення особи від відбування адміністративного стягнення у виді суспільно корисних робіт вона підлягає притягненню до адміністративної відповідальності. У разі злісного ухилення особи від відбування адміністративного стягнення у виді суспільно корисних робіт вона підлягає притягненню до кримінальної відповідальності в порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 11.1, 11.2, 11.3, 11.4, 11.5, 12.1, 13.1, 13.2, 13.3, 13.4, 13.5, 13.6, 13.7, 13.9, 13.10, 13.11, 13.12, 13.13, 13.14, 13.15, 13.19, 13.20, 15.1,15.2, 15.3, 15.4 Порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 19.03. № 474/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2013 року за № 457/22989 виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації. Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначається відповідним органом місцевого самоврядування. Строк стягнення у вигляді суспільно корисних робіт обчислюється в годинах, протягом яких порушник виконував визначену суспільно корисну працю. Суспільно корисні роботи виконуються не більше восьми годин на день, неповнолітніми - двох годин на день. Щороку на початку року уповноважений орган з питань пробації надсилає запит до органів місцевого самоврядування щодо визначення видів суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть такі роботи. При виконанні постанов суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на уповноважений орган з питань пробації покладаються: облік порушників; роз`яснення порушникам порядку та умов відбування суспільно корисних робіт; погодження з власниками підприємств переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, та видів таких робіт; контроль за відбуванням стягнення порушниками та виконанням обов`язків власником підприємства за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт; облік відпрацьованого порушниками часу; проведення у разі потреби контрольних перевірок за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт; з`ясування причин невиходу порушників на суспільно корисні роботи; складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно порушників, які ухиляються від відбування суспільно корисних робіт; надсилання матеріалів до органів поліції для вирішення питання про притягнення до кримінальної відповідальності відповідно до статті 389-2 Кримінального кодексу України стосовно порушників, які злісно ухиляються від відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт. Підставою для виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт є постанова суду, яка набрала законної сили. Порушники перебувають на обліку в уповноваженому органі з питань пробації за місцем проживання. Відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється на об`єкті у межах адміністративно-територіальної одиниці відповідно до місця проживання порушника. Постанова суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт вважається прийнятою до виконання уповноваженим органом з питань пробації, а порушник взятим на облік з дня реєстрації постанови суду у журналі обліку порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт . Протягом десяти робочих днів з дня отримання постанови суду порушник повинен приступити до відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, крім випадків, коли цьому перешкоджають поважні причини (хвороба, відрядження, неотримання виклику тощо). У день отримання постанови суду дані про порушника заносяться до журналу обліку порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт. У такому самому порядку реєструються особові справи, що надійшли з іншого уповноваженого органу з питань пробації. У триденний строк уповноважений орган з питань пробації надсилає до суду, який виніс постанову, повідомлення про прийняття постанови суду до виконання . На кожного порушника в уповноваженому органі з питань пробації заводиться особова справа та заповнюється облікова картка порушника, на якого накладено адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт (суспільно корисних робіт) , в якій ведеться сумарний облік відпрацьованих порушником годин. Облікова картка зберігається в особовій справі порушника у конверті, який наклеюється на другу сторінку обкладинки особової справи. В особовій справі зберігаються всі матеріали, пов`язані з виконанням стягнення, які підшиваються у хронологічній послідовності. Аркуші особової справи нумеруються і заносяться до опису. Після отримання постанови суду порушнику надсилається виклик до уповноваженого органу з питань пробації . Неповнолітня особа викликається з батьками або особою, яка їх заміняє. З порушником проводиться бесіда, під час якої роз`яснюються порядок та умови виконання стягнення, а також наслідки ухилення особи від виконання суспільно корисних робіт. Посадова особа уповноваженого органу з питань пробації складає довідку про проведену бесіду , в якій порушник власноруч зазначає про ознайомлення з порядком відбування суспільно корисних робіт. Порушник заповнює анкету особи, до якої застосовано адміністративне стягнення у вигляді громадських (виправних, суспільно корисних) робіт , що долучається до його особової справи. Якщо у призначений день порушник не з`явився за викликом до уповноваженого органу з питань пробації, на наступний день уповноважений орган з питань пробації надсилає повторний виклик. Якщо порушник не з`явився до уповноваженого органу з питань пробації після двох викликів, уповноважений орган з питань пробації надсилає запит до відповідного органу реєстрації, органу державної виконавчої служби, органу поліції з метою з`ясування факту проживання (перебування) порушника за вказаним у постанові суду місцем проживання. Якщо за місцем, вказаним у постанові суду, порушник не проживає та встановлено інше місце його проживання, до уповноваженого органу з питань пробації за встановленим місцем проживання порушника надсилається запит про перевірку цього факту. Уповноважений орган з питань пробації за новим місцем проживання у десятиденний строк проводить перевірку і в разі підтвердження факту проживання порушника робить запит його особової справи, після отримання якої у триденний строк надсилає підтвердження до уповноваженого органу з питань пробації, де порушник перебував на обліку. У день надходження підтвердження про отримання особової справи порушника уповноважений орган з питань пробації, де порушник перебував на обліку, робить відповідний запис у журналі обліку порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, про зняття особи з обліку цього уповноваженого органу з питань пробації. Особові справи і копії облікових карток порушників (завірені підписом посадової особи та печаткою уповноваженого органу з питань пробації) пересилаються через відповідні філії Державної установи «Центр пробації». Якщо у постанові суду, що надійшла до уповноваженого органу з питань пробації, виявлені неточності, які перешкоджають виконанню адміністративного стягнення, уповноважений орган з питань пробації протягом трьох днів інформує суд, який виніс постанову, для вжиття заходів щодо усунення виявлених неточностей. Якщо після перевірки за місцем проживання порушника встановлено, що він за цим місцем не проживає, місцеперебування його невідоме або наявні підстави, що унеможливлюють виконання постанови суду, уповноважений орган з питань пробації вносить до суду, який виніс постанову, подання щодо вирішення питань, пов`язаних з виконанням постанови. Усі питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, відповідно до статті 304 Кодексу України про адміністративні правопорушення вирішуються судом, який виніс постанову. Відповідно до визначеного органами місцевого самоврядування переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, уповноважений орган з питань пробації у десятиденний строк з дня отримання постанови суду видає порушнику направлення (додаток 23) на один з цих об`єктів. За потреби направлення видається повторно, якщо особа тривалий час (понад три місяці з дня видачі попереднього направлення) незалежно від причин не відбувала стягнення. Щодо порушників, які ухиляються від відбування суспільно корисних робіт, уповноваженим органом з питань пробації складається протокол про адміністративне правопорушення, який разом з іншими матеріалами надсилається до суду для вирішення питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Копії протоколу про адміністративне правопорушення, супровідного листа та відповідне судове рішення долучаються до особової справи порушника. Щодо порушників, які злісно ухиляються від відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, уповноваженим органом з питань пробації надсилаються матеріали із супровідним листом до органу поліції для вирішення питання про притягнення до кримінальної відповідальності відповідно до статті 389-2 Кримінального кодексу України. Копії цих матеріалів долучаються до особової справи порушника. Виконання адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт припиняється, а порушник знімається з обліку у зв`язку із: відбуттям призначеної судом кількості годин суспільно корисних робіт - за наявності табеля про відпрацьований час, завіреного підписом та печаткою власника підприємства; скасуванням постанови - за наявності постанови суду; наявністю підстав, що унеможливлюють виконання постанови суду,- після отримання відповідного судового рішення; смертю порушника - за наявності довідки органу державної реєстрації актів цивільного стану. Зняття порушника з обліку у зв`язку зі зміною місця проживання здійснюється за наявності підтвердження про отримання особової справи уповноваженим органом з питань пробації за новим місцем проживання. У день отримання відповідних документів посадова особа уповноваженого органу з питань пробації готує довідку про зняття порушника з обліку, яка долучається до матеріалів особової справи. Зняття порушника з обліку здійснюється начальником уповноваженого органу з питань пробації, про що ним накладається письмова резолюція на зазначену довідку. Про дату та підстави для зняття порушника з обліку робиться відповідний запис у журналі обліку порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, на титульному аркуші обкладинки його особової справи та в обліковій картці. У триденний строк уповноважений орган з питань пробації надсилає до суду, який виніс постанову, повідомлення про зняття порушника з обліку.

В розумінні ст. 303 КУпАП не підлягає виконанню постанова про накладення адміністративного стягнення, якщо її не було звернуто до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. У разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 цього Кодексу перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки. Законами України може бути встановлено й інші, більш тривалі строки для виконання постанов по справах про окремі види адміністративних правопорушень.

З огляду на наведені норми матеріального та процесуального права суд констатує наступне, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, права і свободи людини та їхні гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а утвердження і забезпечення прав і свобод є головним обов`язком держави. Можливо визначити критерій, що важливим завданням КУпАП є охорона правопорядку та зміцнення законності. Правопорядок є певною системою суспільних відносин, які ґрунтуються на основі права й законності, реальним забезпеченням і реалізацією суб`єктивних прав, дотримання юридичних обов`язків усіма громадянами, посадовими особами, органами та організаціями. Правовий порядок відбиває корінне питання питання державної влади, як свідчення її реальності і здійснення, досягнення поставлених цілей. Під законністю слід розуміти неухильне виконання законів а інших нормативно-правових актів органами держави, посадовими особами, громадянами або громадськими організаціями. Законність є обов`язковою для всіх елементів держави. Законність є умовою, яка забезпечує можливість безперешкодної реалізації прав громадян, громадських об`єднань на самовираження та вільний розвиток. Виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і Законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до прав співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством досягається завдяки систематичній і цілеспрямованій діяльності державних органів та суспільних організацій щодо формування у людини правової свідомості та свідомого ставлення до додержання законів та інших нормативно-правових актів, поширення правових знань, формування правових переконань та правової культури, прищеплення навичок правомірної поведінки населенню.

Основним джерелом, які встановлюють адміністративну відповідальність є КУпАП.

Принцип законності поширюється на всі сфери та всіх учасників суспільних відносин.

Головною метою адміністративного стягнення є виховання порушника, тобто формування у нього звички законослухняної поведінки. Виховний вплив на порушника здійснює, як сам факт накладення на нього адміністративного стягнення так і спеціальні виховні заходи, які застосовуються до нього під час виконання деяких стягнень. Застосування заходів адміністративного стягнення має на меті виховання правопорушника в дусі додержання вимог закону. Стягнення є засобом впливу на його свідомість, за допомогою якого особі подаються навички, які стимулюють добровільне свідоме виконання нею своїх обов`язків. Обмеження, які пов`язані із заходами адміністративного стягнення також здійснюють свій виховний вплив, оскільки особа у майбутньому прагне не повторювати дій, які мають наслідком встановлення обмежень. Виховання правопорушників тісно пов`язано з іншою метою адміністративного стягнення попередження правопорушень, як з боку самого правопорушника так і з боку інших осіб.

Завершальною стадією провадження у справах про адміністративні правопорушення є виконання постанов про накладення адміністративного стягнення. Необхідною умовою виконання постанови про накладення адміністративного стягнення є вступ її в законну силу. Це означає, що постанова набула юридичного значення і є обов`язковою для виконання. Обов`язковість зумовлюється важливістю доведення до логічного завершення провадження у справах про адміністративні правопорушення, досягненням мети адміністративного процесу ефективної боротьби з адміністративними правопорушеннями, попередження адміністративних правопорушень шляхом накладання адміністративних стягнень на порушників, які вчинили адміністративні проступки, виховування законослухняних громадян. Постанова охоплює не тільки діяльність уповноважених державою органів (посадових осіб), а й поведінку самого порушника. Так орган, уповноважений виконати постанову, зобов`язаний своєчасно і точно здійснити у зв`язку з цим низку дій встановлених КУпАП та іншими нормативними актами, оформити необхідні документи, надіслати їх за належністю. Особа притягнута до адміністративної відповідальності повинна виконувати ті чи інші обов`язки, покладені нею постановою. Ухилення від добровільного виконання постанови про накладення адміністративного стягнення веде до необхідності застосування щодо правопорушника примусових заходів впливу.

Постанова про накладення адміністративного стягнення звертається до виконання органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначає відповідний орган місцевого самоврядування.

Суспільно корисні роботи це один із видів адміністративного стягнення, які призначаються особі за вчинене адміністративне правопорушення.

У разі ухилення особи від відбування адміністративного стягнення у виді суспільно корисних робіт вона підлягає притягненню як до адміністративної відповідальності так і до кримінальної відповідальності.

Обов`язок звернення до виконання постанови лежить на органі (посадовій особі), що виніс постанову, цей строк становить три місяця.

З дослідженої особової справи вбачається, що суддею Партоліною І.П. вчасно було звернуто до виконання постанову про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , постанова була прийнята до виконання відповідальною особою органу пробації, але разом з тим суд відмічає, що відповідальна особа під час виконання зазначеної вище постанови не дотримувалась (навіть після відмовлення в задоволені подання про неможливість виконання постанови суду) положень ст. 325-1 КУпАП та порядком виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 19.03. № 474/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2013 року за № 457/22989.

А саме на це вказує флегматичне направлення запитів, в період перебування постанови на виконанні, стосовно встановлення місця перебування порушника, не направлення запитів до органів реєстрації, органів поліції; не притягнення правопорушника до відповідальності, визначеної у ст. 325-4 КУпАП.

Окрім цього, суд звертає увагу представника пробації, що давність виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення стосовно ОСОБА_1 в розумінні ст. 303 КУпАП мала б місце, якщо б була направлена поза межами трьохмісячного строку. Суд, як вже зазначав, постанову направлено на виконання в межах встановленого процесуального строку.

Тому орган, в провадженні якого перебуває на виконанні, повинен її виконати, крім випадку обставин. викладених у ст. 302 КУпАП, а також виконання припиняється у разі наявності обставин, наведених у п. 15.1 порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 19.03. № 474/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2013 року за № 457/22989.

Аналогія закону, на яку посилається представник пробації у поданні, а саме ст. 80 КК України не може бути на даний час застосована, оскільки це буде суперечити частинам 3 та 4 ст. 80 КК України, оскільки правопорушник, як вбачається з матеріалів особової справи, ухилився від відбуття призначеного судом стягнення.

З огляду на вмотивоване, суд приходить до висновку, що подання про вирішення питання про давність виконання судового рішення подано працівником пробації помилково всупереч вимогам процесуального законодавства, а тому в його в задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 129-1 Конституції України, Порядком виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 19.03. № 474/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2013 року за № 457/22989, ст. ст.1, 2, 7, 8, 23, 31-1, 283, 284, 294, 298, 299, 300, 302, 304, 325-1, 325-2, 325-4 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні подання Голованівського районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області Ядерського В.В. про вирішення питання про давність виконання судового рішення стосовно ОСОБА_1 відмовити.

Судові витрати по справі віднести за рахунок держави.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького Апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: