Справа № 375/1000/23
Провадження № 3/375/746/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року смт Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Чорненька О.І., у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , розглянула адміністративні матеріали, які надійшли від заступника командира військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за частиною 3 статті 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , які передані у провадження судді Чорненької О.І.

З матеріалів справи вбачається, що відносно ОСОБА_1 складено протокол №А0543/О/76 від 23.04.2023. Відповідно до зазначеного протоколу ОСОБА_1 24.04.2023 близько 16 години 00 хвилин перебував на території військової частини НОМЕР_1 , в умовах особливого періоду, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що виражається в таких ознаках: порушення координації рухів, нерозбірлива, млява мова, характерний запах алкоголю зпорожнини рота. Був направлений до медичного пункту військової частини НОМЕР_1 для медичного огляду на встановлення факту алкогольного сп`яніння, однак відмовився проходити медичний огляд у медичному пункті військової частини НОМЕР_1 за допомогою алкотестера Алкофор 307. Таким чином солдат ОСОБА_1 в умовах особливого періоду, всуперечінтересам віцської служби, внаслідок особистої недисциплінованості та безвідповідальності вчинив військове адміністративне правопорушення, а саме: відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Уповноважено особою дії солдата ОСОБА_1 кваліфіковані як перебування на території військової частини у стані алкогольного сп`яніння, в умовах особливого періоду, чим останній вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 3 статті 172-20 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не визнав вину у вчиненні інкримінованому йому адміністративному правопорушенні.

Заслухавши правопорушника та дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суддя дійшла наступного висновку.

Факт перебування солдата ОСОБА_1 на території військової частини у стані алкогольного сп`яніння підтверджується:

протоколом про військове адміністратвине правопорушення №А0543/О/76 від 25.04.2023, відповідно до якого останній мав явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: порушення координації рухів, нерозбірлива, млява мова, характерний запах алкоголю зпорожнини рота;

актом фіксації відмови від добровільного проходження медичного огляду від 24.04.2023;

витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 27.05.2023 № 141;

направленням № 253 від 24.04.2023;

письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 25.04.2023;

письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 25.04.2023;

письмовими поясненнями ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ;

копією військового квитка ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 28.04.2022;

копією постанови Рокитнянського районного суду Київської області від 21.03.2023;

письмовими поясненнями ОСОБА_1 , наданими у суді.

З приводу правового режиму особливого періоду, що є кваліфікуючою ознакою вчиненого адміністративного правопорушення, суддя зазначає, що відповідно до статті 1 Закону України "Про оборону України" особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій;

Статтею 1 Закону України "Про правовий режим воєного стану" передбачено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

24.02.2022 указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (із змінами і доповнення) в Україні введено воєнний стан, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 254/2023 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 01.05.2023.

Окрім того, Верховний Суд у листі від 13.07.2018 р. № 60-1543/0/2-18 повідомив, що особливий період діє в Україні з 17.03.2014, після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 "Про часткову мобілізацію". Президент України рішення про переведення державних інституцій на функціонування в умовах мирного часу не приймав.

Отже, наразі в Україні діє особливий період.

Таким чином, своїми діями, які виразилися у знаходженні військовослужбовця на території військової частини НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, в умовах особливого періоду, військовослужбовець ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 172-20 КУпАП.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП встановлена матеріалами справи, які відповідно до статті 251 КУпАП є доказами у справі про адміністративне правопорушення. Додатково суд зазначає, що складання протоколів у справах про адміністративне правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної правопорушення це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення.

Наведені вище судом докази є належними та такими, що поза розумним сумнівом доводять наявність події адміністративного правопорушення та вини ОСОБА_1 у його вчиненні, а тому приймаються судом до уваги.

З урахуванням вищенаведеного суддя вважає за можливе розглянути дану справу за наявності тих фактичних доказів, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до статті 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

Згідно зі статтею 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 суддею не встановлено.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За таких обставин суддя доходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 172-20 КУпАП.

На підставі статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини та статті 62 Конституції України та ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, однією з умов притягнення до адміністративної відповідальності є наявність події та складу правопорушення, зокрема посягання на встановлений порядок несення військової служби.

Відповідно до статті 33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні адміністративного стягнення на військовослужбовця ОСОБА_1 , суддя враховує його особу, майновий стан, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, наявність обставин, що обтяжують та пом`якшують його відповідальність.

Враховуючи, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також з метою запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, так і іншими особами, суддя дійшов висновку, що з метою виховання ОСОБА_1 та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є застосування до нього адміністративного стягнення в межах санкції частини 3 статті 172-20 КУпАП у виді штрафу у розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про розстрочення сплати штрафу на 5 місяців, суддя зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 301 КУпАП відстрочка виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу здійснюється в порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу вирішуються судом, який виніс постанову.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення, або роблять його неможливим сторони мають право звернутися до суду із заявою про відстрочку, або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Враховуючи майнове становище ОСОБА_1 , а також розмір штрафу, який призначається судом як адміністративне стягнення, та який в свою чергу є достатньо великим в порівнянні встановленою в Україні мінімальною заробітною платою, у зв`язку з чим суддя приходить до висновку, що сплата ОСОБА_1 штрафу в розмірі 17000,00 грн. одним платежем становитиме для нього надмірний тягар, тому суд на підставі ч. 2 ст. 301 КУпАП, приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про розстрочку сплати штрафу підлягає задоволенню та вважає за можливе розстрочити сплату штрафу у повному обсязі та призначити штраф із розстрочкою виплати рівними частинами строком на п`ять місяців.

Згідно ст. 303 КУпАП у разі відстрочки виконання постанови відповідно до КУпАП перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

Згідно з вимогами статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків. Керуючись ч.3 ст.172-20, ст.ст. 251, 283 285, 301, 303, 304, 307, 308 КУпАП, п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок.

Розстрочити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплату адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок строком на 5 (п`ять) місяців, шляхом сплати щомісячно суми штрафу у розмірі 3 400 (три тисячі чотириста) гривень зі сплатою платежу до 30 числа кожного місяця, починаючи з дня набрання постанови законної сили.

Зобов`язати ОСОБА_1 повідомляти суд про сплату відповідної частини штрафу, шляхом пред`явлення відповідного документу (квитанції).

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", звільнити ОСОБА_1 ,військовослужбовця військової частини НОМЕР_3 , від сплати судового збору.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області.

Перебіг строку давності виконання постанови в частині адміністративного стягнення у виді штрафу зупинити до закінчення строку розстрочки.

Після закінчення строку встановленої розстрочки, строк пред`явлення до примусового виконання постанови в частині накладання адміністративного стягнення в виді штрафу складає три місяці.

Суддя Олена ЧОРНЕНЬКА

Постанова суду набирає законної сили _______________

Постанову може бути пред`явлено до виконання до ______________________