Справа № 544/1355/23
пров. № 3/544/345/2023
Номер рядка звіту 305
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2023 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі судді головуючої судді Ощинської Ю.О., розглянувши матеріали, що надійшли від відділення поліції № 1 Лубенського районного ВП ГУНПв Полтавській області, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та мешканки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, пенсіонерки, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Пирятинським РВ УМВС України в Полтавській області 07.09.2002, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалася,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

у с т а н о в и в :

30.05.2023 до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 140298 від 27.05.2023 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. Протокол обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 15.05.2023 близько 10 год 00 хв за адресою с. Смотрики Пирятинської ОТГ Лубенського району Полтавської області, вул. Центральна (біля магазину) виражалася нецензурною лайкою та чіплялась до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала, вказала про наступне. Вона біля пошти мала розмову з односельцями про те, що у село везуть загиблого воїна, на всіх адміністративних будинках прапори припущені, а у старости ОСОБА_3 на все село лунає музика, був концерт. З дітей ОСОБА_3 на війну ніхто не пішов, а вона вже поховала рідних, а чоловік проходить службу на Сході. Такі дії старости її обурили. Висловивши свої думку ОСОБА_4 пішла додому. Нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 вона не висловлювалася.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ч. 1 ст. 276 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються за місцем їх вчинення.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням наявних у справі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, керуючись законом, приходить до наступного.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, який в силу положень ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У даному випадку, із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою та чіплялася до гр. ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство.

У той же час, з письмових пояснень гр. ОСОБА_2 вбачається, що остання йшла по вулиці та випадково зустріла малознайому їй жительку с. Малютинець ОСОБА_1 .. Остання при зустрічі почала звинувачувати її, що місцеві чоловіки гинуть захищаючи України, а своїх вона ховає. Поговорити з ОСОБА_1 вона не змогла, оскільки остання їхала на велосипеді і голосно говорила не зупиняючись.

Дрібним хуліганством визнаються дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства, це: нецензурна лайка в громадських місцях; образливе чіпляння до громадян; інші подібні дії: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не потягло тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-не-будь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. У правовій літературі справедливо зазначається, що незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність (навчальний посібник «Адміністративно-юрисдикційна діяльність міліції громадської безпеки»).

Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, утримання дівчини з непристойною пропозицією та інші подібні дії. Для всіх подібних випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточуючих, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення дрібного хуліганства є обов`язковим одночасне існування ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як хуліганство.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони.

Тож, у даному випадку, з огляду на установлені судом фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, позаяк, дана подія відбулася не в громадському місці, а як вказала у своїх поясненнях заявниця ОСОБА_2 по вулиці села. Крім того, нецензурна лайка, образливе чіпляння та інші активні подібні дії, що порушували б громадський порядок не знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, а навпаки спростовано письмовими поясненнями заявниці ОСОБА_2 .

При цьому, суд, окрім викладених вище мотивів, виходив ще й з того, що на особу, уповноважену складати протокол про адміністративне правопорушення, покладається обов`язок довести причинно наслідковий зв`язок між діями, що учинені особою та наслідками, що настали.

Інакше кажучи, саме по собі вживання нецензурної лайки на адресу осіб, із числа передбачених, автоматично не утворює собою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, позаяк, ці дії повинні відбуватися у громадському місці.

Та у цьому випадку наявність наслідків дій ОСОБА_1 у виді висловлювань у громадському місці, хоча й відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, втім, їх зміст не розкрито, а тим більше не доведено за стандартом поза розумним сумнівом, а, відтак, ці доводи ґрунтуються на припущеннях та не відповідають нормам Закону, що прямо суперечить ст. 62 Конституції України.

Тож, суд не вправі у цьому випадку визначати обставини, які свідчать про наявність всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення у цій ситуації, адже підлягають доказуванню у порядку і у спосіб, що передбачені КУпАП, з урахуванням положень ст. 251 цього Кодексу щодо доказів, і мають кореспондуватися із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», тобто, суд позбавлений можливості встановити їх із самих лише слів учасників провадження про адміністративне правопорушення (заявника та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності), без належних доказів і розкриття змісту, зокрема письмових пояснень свідків.

Окрім цього, суд акцентує увагу на тому, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тому, у світлі всього вищевикладеного, у той час як провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, встановленому законом, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП, а як наслідок, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 цього Кодексу.

Крім того, судовий збір не підлягає стягненню з ОСОБА_1 , оскільки вона не піддається адміністративному стягненню за таких умов.

З цих мотивів, керуючись ст. 221, 245, 247, 251, 252, 268, 272, 280, 321 Кодексу України про адміністративне правопорушення, суд,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду. Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, при застосуванні заходів примусового впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.О. Ощинська