Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/827/23
Провадження № 3/382/618/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м. Яготин Бориспільського району Київської області

Суддя Яготинського районного суду Київської області Савчак С.П., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

За протоколом про адміністративне правопорушення від 31.05.2023 року (серії ААД № 199408) 31 травня 2023 року о 18 год. 50 хв. в Київській області, м. Яготин, паркова зона біля стадіона «Колос» водій гр. ОСОБА_1 керував автомобілем RENAULT MEGANE, номерний знак НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився на місці зупинки на прилад ARAM 3593, прилад ARAM 5711. Результат тесту на стан алкогольного сп`яніння 2,36 ‰.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Доданий до протоколу про адміністративне правопорушення акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів не підписаний ні ОСОБА_1 , ні свідками ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . В матеріалах справи відсутні відомості про причини відсутності їх підпису у вказаному акті… (відмова…. тощо).

Відповідно до п. 5.26. ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» № 144 від 01.07.2020 р., відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Додана до протоколу про адміністративне правопорушення копія письмового доказу (свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки) не засвідчена належним чином, а саме не містить відбитку печатки юридичної особи або структурного підрозділу, що ставить під сумнів відповідність її оригіналу.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року).

При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати/збирати докази на підтвердження винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до абз. 5 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14, п. 4 листа ВССУ від 22 травня 2017 року № 223-943/0/4-17 визнана правильною практика тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративне правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП України до відповідного правоохоронному органу для належного оформлення.

Відповідно до ст. 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи про час і місце її розгляду тощо.

Враховуючи, що відповідно до вимог КУпАП, суддя не має права самостійно збирати докази, а тому адміністративний матеріал слід повернути для належного оформлення. Зазначенні недоліки матеріалів можуть призвести до того, що вина особи не буде доведена та порушник уникне встановленої законом відповідальності.

Керуючись ст. 256, 278, 283, 284 КУпАП суддя

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП повернути до Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області на доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Савчак С. П.