П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Морозов В.В. розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає та зареєстрована по АДРЕСА_1 , секретаря Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області,

за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 213/2023 від 16.05.2023 року, ОСОБА_1 , будучи секретарем Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області та відповідно до підпункту «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття участі в обговоренні питання та прийнятті рішення № 19-38/VIII від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік, перебуваючи у прямому підпорядкуванні в сільського голови Степанківської сільської ради ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 214/2023 від 16.05.2023 року, ОСОБА_1 , будучи секретарем Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області та відповідно до підпункту «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття участі в обговоренні питання та прийнятті рішення № 31-05/VIII від 20.12.2022 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2023 рік, перебуваючи у прямому підпорядкуванні в сільського голови Степанківської сільської ради ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор Лисик М.А. підтримав обставини, викладені у протоколах про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_1 ознак корупційних діянь, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та просив накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, враховуючи, що відносно ОСОБА_1 складено два адміністративні протоколи.

У судовому засіданні захисник Буджерак Р.М. щодо протоколу про адміністративне правопорушення № 213/23 від 16.05.2023 року заявив клопотання про закриття провадження у справі у цій частині у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, оскільки методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції № 13 від 21.10.2022 оприлюднені на офіційному сайті НАЗК після прийняття рішення № 19-38/VIII від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік». Вказав, що на момент прийняття рішення № 19-38/VІІІ від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік» його підзахисною було заявлено про конфлікт інтересів, про що свідчать відповідні заяви від 24.11.2021 року та 13.12.2021 року сільському голові, однак у зв`язку із тим, що на пленарному засіданні сільської ради були присутні 11 депутатів з 20, сільський голова не брав участі у голосуванні, і її голос був вирішальним для прийняття рішення. Тобто, нею були вчиненні всі необхідні дії щодо повідомлення про застосування до неї заходів врегулювання конфлікту.

Щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення відповідно до протоколу № 214/2023 від 16.05.2023 року, зазначив, що у неї не було прямого умислу, такі рішення сільською радою приймаються протягом 13 років, ніяких вигод від голосування за прийняття такого рішення його підзахисна не набула і не набувала.

ОСОБА_1 не визнала вину у скоєному адміністративному правопорушенні відповідно до протоколу № 214/2023 від 16.05.2023 року, з підстав, зазначених її захисником та підтримала клопотання про закриття провадження у справі у частині щодо протоколу про адміністративне правопорушення № 213/23 від 16.05.2023 року.

Заслухавши в судовому засіданні думку прокурора, пояснення ОСОБА_1 , захисника Буджерака Р.М., всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали провадження, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У статті 251 КУпАП перелічені докази, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Також, частина 2 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно примітки до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно ст.1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно- дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Відповідно до ст. 50 ЗУ «Про місцеве самоврядування», секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови.

Нормами ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначено, що органи місцевого самоврядування та їх посадових осіб зобов`язано діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуватися у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно- правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Згідно даних результатів голосування на місцевих виборах депутатів Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області від 25.10.2020 року до Степанківської сільської ради обрано 20 депутатів.

Відповідно до рішення № 01-06/VIII від 20.11.2020 «Про обрання секретаря Степанківської сільської ради» затверджено протокол №1,2 засідання лічильної комісії Степанківської сільської ради про результати таємного голосування з виборів секретаря сільської ради, та обрано секретарем Степанківської сільської ради депутата від виборчого округу №6 ОСОБА_1 . Також останній доручено здійснювати повноваження секретаря виконавчого комітету ради.

Відповідно до п.12 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

З протоколу 31 чергової сесії Степанківської сільської ради восьмого скликання від 20.12.2022 року, рішення № 31-01/VIII вбачається, що п`ятим питанням у порядку денному було питання про Про встановлення умов оплати праці сільського голови на 2023 рік. Депутат ОСОБА_1 заявила про наявний конфлікт інтересів та про те, що участь у голосуванні буде брати під зовнішнім контролем. Результат голосування: за- 13 осіб, проти 0 осіб, утримались - 0 осіб, не голосувала 1- особа-сільський голова. Таким, чином, хоч на пленарному засіданні ради був присутній необхідний кворум з 11 осіб, і голос ОСОБА_1 не був вирішальним, остання взяла участь у голосуванні.

Згідно зі ст. 28 Закону, особи, зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону реальний конфлікт інтересів це - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Із зазначеного поняття вбачається, що характерною ознакою реального конфлікту інтересів є наявність таких складових як приватний інтерес, службове та представницьке повноваження, суперечність між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ст. 1 Закону приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до рішення 31 сесії Степанківської сільської ради VIII скликання від 20.12.2022 розглядалось питання № 5 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2023 рік». Під час обговорення вказаного питання та згідно відомостей поіменного голосування по вказаному питанні секретар Степанківської сільської ради ОСОБА_1 приймала участь у голосуванні та проголосувала голосом «за» рішення, яке стосувалось оплати праці її безпосереднього керівника ОСОБА_2 .

Приватний інтерес ОСОБА_1 полягає у тому, що відповідно до положень ст. 21 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посада секретаря сільської ради є оплачуваною працею, враховуючи, що остання є посадовою особою органу місцевого самоврядування, відповідно отримує заробітну плату та різного роду надбавки (за ранг, вислугу років та інші). Отже, приватний інтерес ОСОБА_3 при голосуванні за питання №05 Степанківської сільської ради, яке розглядалось на 31 сесії VIII скликання 20.12.2022 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2023 рік» - має як майновий так і не майновий інтерес, враховуючи, що остання знаходиться у підпорядкуванні сільського голови, а тому розмір премії, виплат залежить від ОСОБА_2 .

Не менш важливим є і відношення ОСОБА_2 до своєї підлеглої, яке може виражатись у поблажливому відношенні, ймовірній можливості віддячити як майновим так і не майновим способом.

Згідно розділу 2.2.1. Методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції №13 від 21.10.2022: «...Як правило, підпорядковані працівники схильні діяти в інтересах керівника. Це зумовлено тим, що у разі прийняття рішення на користь керівника, підпорядкована особа може розраховувати або на його лояльне ставлення, додаткове матеріальне заохочення, або уникнення негативної реакції керівника, застосування дисциплінарного стягнення/ініціювання дисциплінарного стягнення щодо підпорядкованого працівника тощо. Своєю чергою, керівник прагнутиме віддячити підлеглому працівнику, який задовольнив приватний інтерес керівника».

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко встановити, що а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі, і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено, як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , будучи секретарем Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області та відповідно до підпункту «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття участі в обговоренні питання та прийнятті рішення № 31-05/VIII від 20.12.2022 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2023 рік, перебуваючи у прямому підпорядкуванні в сільського голови Степанківської сільської ради ОСОБА_2 .

Юридичними наслідками у даному випадку є прийняття рішення № 31- 05/VIII «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2023 рік» від 20.12.2022.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення №214/2023 від 16.05.2023 року складено у відповідності до положень ч. 1 ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та обставини, які вказані в протоколі про адміністративні правопорушення щодо виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаних з корупцією не спростовуються з`ясованими у судовому засіданні обставинами та підтверджуються дослідженими доказами.

Крім того, вина ОСОБА_1 у вчинені нею адміністративного правопорушення відповідно до протоколу № 214/2023 від 16.05.2023 року, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП, також підтверджується:

-протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 214/2023 від 16.05.2023 року;

-рішенням Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області від 20.12.2022 року № 31-05/VIII;

-протоколом 31 чергової сесії Степанівської сільської ради восьмого скликання від 20.12.2022 року;

-рішенням Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області від 20.11.2020 року № 1-06/VIII Про обрання секретаря Степанківської сільської ради та здійснення ним повноважень секретаря виконавчого комітету;

-результатом поіменного голосування 31 чергової сесії Степанівської сільської ради восьмого скликання від 20.12.2022 року по п`ятому питанню порядку денного;

-розділом 2.2.1. Методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції №13 від 21.10.2022, які опубліковано на офіційному сайті НАЗК 21.10.2022 року.

Отже, дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП- прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Щодо притягненння ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за протоколом про адміністративне правопорушення № 213/2023 від 16.05.2023 року за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1- рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. До події, факту застосовується той закон або інший нормативно- правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності. Заборона зворотної дії є однією з важливих складових принципу правової визначеності.

Принцип неприпустимості зворотної дії в часі нормативних актів знайшов своє закріплення в міжнародно-правових актах, зокрема і в Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (стаття 7).

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належать зокрема надання роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цього Закону та прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів.

Методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції № 13 від 21.10.2022 оприлюднені на офіційному сайті НАЗК після прийняття рішення № 19-38/VІІІ від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік».

Таким чином, на момент прийняття рішення № 19-38/VІІІ від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік» ОСОБА_1 не було відомо про можливий реальний конфлікт інтересів при прийнятті рішення № 19-38/VІІІ від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік».

Крім того, відповідно до п. 3.5 Методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції № 13 від 21.10.2022 року, у випадку виникнення конфлікту інтересів, якщо особа є членом колегіального органу, особа повідомляє колегіальний орган про конфлікт інтересів та особа не бере участі у прийнятті рішення колегіальним органом, однак за умови неможливості збереження правомочності колегіального органу, особа бере участь у прийнятті рішень таким органом під зовнішнім контролем, що було зроблено ОСОБА_1 , оскільки на пленарному засіданні під час розгляду 38 питання порядку денного були присутні лише 11 депутатів разом з ОСОБА_1 , сільський голова участь у голосуванні не брав, нею було заявлено про застосування до неї заходів врегулювання конфлікту інтересів, однак для збереження правомочності колегіального органу вона взяла участь у голосуванні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції № 13 від 21.10.2022 оприлюднені на офіційному сайті НАЗК після прийняття рішення № 19-38/VІІІ від 03.12.2021 «Про встановлення умов оплати праці сільському голові на 2022 рік», та те, що ОСОБА_1 заявила про застосування до неї заходів врегулювання конфлікту інтересів, однак для збереження правомочності колегіального органу вона взяла участь у голосуванні, провадження у справі у цій частині підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідно до протоколу № 214/2023, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, ступінь її вини, відсутність обтяжуючих та пом`якшуючих обставин, однак враховуючи, що дане адміністративне правопорушення вчинила вперше, тяжких наслідків від нього не наступило, вважаю за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у вигляді штрафу в мінімальному розмірі.

Згідно з ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення.

Враховуючи дану норму законодавства та виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп.

Керуючись ст.ст. 1, 3, 22, 28 Закону України "Про запобігання корупції", статтями 9, 27, 33-35, 172-7, 250, 251, 254, 255, 268, 276-279, 280, 283-284, 294 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя

п о с т а н о в и в :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у частині адміністративного правопорушення відповідно до протоколу № 213/2023, закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідно до протоколу № 214/2023 та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу розміром двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість гривень) грн. 80 коп.

Постанова може бути оскаржена до судової палати у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: В. В. Морозов