Справа № 567/2069/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2023 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Назарук В.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВП №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану за місцем проживання в АДРЕСА_1 , фактично проживаючу в АДРЕСА_2 , пенсіонера, паспорт НОМЕР_1 , виданий 01.12.1998 Нетішинським МВ УМВС України в Хмельницькій області

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

встановив:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, в провину ОСОБА_1 ставиться те, що вона 30.10.2023 близько 15 год. в АДРЕСА_2 та АДРЕСА_2 (на межі територій) виражалася нецензурною лайкою, шарпала за верхній одяг, образливо чіплялася до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що 30.10.2023 близько 15 год. вона помітила, що хтось ходить в неї по городі, а коли вийшла на вулицю, то побачила, що зять ОСОБА_2 ОСОБА_3 на прямо на межі їхніх земельних ділянок копає яму під септик. В подальшому вона зателефонувала до старости села. Тоді ОСОБА_3 , відступивши 0,5 метра почав копати далі, а вона почала телефонувати до землевпорядника з метою отримання інформації з приводу необхідної відстані від межі земельних ділянок до септика. Крім того вказала, що натягнувши шнур вздовж межі земельної ділянки вона помітила, що яма під септик була частково викопана і на її території.

Зазначила, що у зв`язку з даною ситуацією вийшов ОСОБА_2 та почав до неї нецензурно лаятися, хапати її за верхній одяг в районі грудей, при цьому казав, що задушить її. Вказала, що тоді вона зателефонувала знову до старости села та він повідомив їй про необхідність виклику працівників поліції, що вона і зробила.

Пояснила, що в ході зазначеної конфліктної ситуації вона ні до кого нецензурно не лаялася, не чіплялася та за верхній одяг не шарпала.

В подальшому в судове засідання не з`явилася.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 30.10.2023 ОСОБА_3 (зять жінки, з якою він проживає) та ще один чоловік копали яму під септик на їхній земельній ділянці. Зазначив, що ОСОБА_1 припустила, що яма заходить і на її земельну ділянку, у зв`язку з чим почала казала, що ОСОБА_4 покарає його і його дітей. Вказав, що тоді він не стримав своїх емоцій і шарпнув її за одяг та при цьому нецензурно лаявся. Тоді ОСОБА_5 (жінка, з якою він спільно проживає) його забрала і він пішов.

Пояснив, що ОСОБА_1 нецензурно не лаялася, за одяг його не шарпала, а лише вдарила його молотком по плечах, від чого він тілесних ушкоджень не отримав.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що 30.10.2023 на її земельній ділянці її зять ОСОБА_3 та ще один чоловік копали яму під септик та ОСОБА_1 , припустивши, що яма заходить на її земельну ділянку сказала, що ОСОБА_4 покарає її дітей та внуків. Вказала, що у зв`язку з даною конфліктною ситуацією стала натягувати мотузку вздовж межі, при цьому ОСОБА_1 її відштовхнула. Пояснила, що коли на ділянку вийшов ОСОБА_2 , то ОСОБА_1 почала висловлювати до нього образливі припущення з приводу його дітей, у зв`язку з чим вони між собою почали шарпатися і ОСОБА_1 вдарила ОСОБА_2 молотком по плечі.

Зазначила, що в ході даної ситуації ОСОБА_1 нецензурно лаялася.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 30.10.2023 він разом з ще одним чоловіком на земельній ділянці його тещі копали яму під септик та ОСОБА_1 вийшла і почала пред`являти претензії з приводу того, що яма знаходиться близько до її земельної ділянки. У зв`язку з цим до них підійшли ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , при цьому ОСОБА_1 почала ображати ОСОБА_2 , вживаючи нецензурну лексику, розмахувала молотком. Зазначив, що в ході даної ситуації ОСОБА_2 та ОСОБА_1 шарпали один одного за одяг.

Суд, заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, потерпілого, свідків, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Крім того, порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і з джерел, передбачених цим законодавством.

З огляду на встановлені обставини, з урахуванням практики ЄСПЛ, відповідно до якої збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд при відсутності належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суд приходить висновку, що наявними у справі доказами не доведений факт вчинення останньою правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки сам лише протокол про адміністративне правопорушення, наявний в матеріалах справи, суд не може прийняти як переконливий доказ вчинення ОСОБА_1 30.10.2023 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. При цьому судом враховано і те, що потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечив факт застосування нецензурної лайки 30.10.2023 зі сторони ОСОБА_1 та заперечив, що вона під час суперечки хватала його за одяг.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 3 ст.62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, виходячи з вимог ст.ст.252, 280 КУпАП, оцінивши обставини справи та надані докази, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, належними та допустимими доказами не доведений, що в силу принципу презумпції невинуватості трактується судом на її користь.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення, а тому справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП підлягає закриттю.

Враховуючи викладене, керуючись ст.7, 9, 221, 245-249, 251, 276, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив:

справу про адміністративне правопорушення за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуНазарук В.А.