Номер провадження 3/754/3015/23
Справа №754/7296/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 червня 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Деснянського управління поліції ГУ НП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце

проживання: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 15.05.2023 року о 17:30 год., за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 вчинила домашнє насильство психологічного характеру відносно матері гр. ОСОБА_2 , а саме: ображала нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою, тим самим порушила п. 14 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В суді гр. ОСОБА_1 пояснила, що між нею та її матір`ю ОСОБА_2 виникла сварка, на підставі того, що матір розклала свої особисті речі по спільному балкону, тому вона взяла речі матері та переклала їх на одну сторону, таким чином звільнивши місце для своїх речей. Коли матір прийшла додому, то побачила що її речі були перекладені в інше місце, розпочалась сварка, після чого матір облила її кип`ятком та жбурнула в неї табуретку і поранила їй ногу. Після цих подій вона викликала працівників поліції.

Потерпіла ОСОБА_2 в суді, заперечувала сказане донькою та зазначила про те, що вона, повернувшись додому, побачила, що двері балкону були зачинені і вона не могла дістатись до своїх речей, тому вона пішла і почала стукати до ОСОБА_1 та виясняти ситуацію, після чого остання почала виражатися нецензурною лайкою, а та у відповідь вилила на доньку холодну воду, щоб вона заспокоїлась, табуреткою в доньку вона не жбурляла.

ОСОБА_1 дані обставини заперечувала та вказала, що матір вилила на неї не холодну, а гарячу воду.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вчинення насильства в сім`ї означає умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї.

Відповідно до ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адмінправопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, передбачених ст.ст. 34-35 КУпАП, судом не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, ступінь її вини, приходжу до висновку, що вчинене ОСОБА_1 містить в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, а саме факт психологічного насилля.

Відповідно до ст.22 КУпАП, при малозначності адміністративного правопорушення суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03 червня 2005 року № 8 роз`яснено, що, вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення.

В судовому засіданні встановлено, що між сторонами тривалий час відбуваються обоюдні сварки на підґрунті вирішення побутових проблем з приводу спільного користування квартирою, що призвело до звернення в тому числі до правоохоронних органів та суду, однак враховуючи, що дії ОСОБА_1 не призвели до будь-яких наслідків, а до правоохоронних органів остання звернулась у зв`язку з тим, що потерпіла облила її гарячою водою, вважаю за можливе звільнити останню від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження ухвалюється постанова про закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.22, ч. 1 173-2, 245, 251, 252, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, оголосивши їй усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її ухвалення.

Суддя: