Справа № 529/1596/23
Провадження № 3/529/811/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2023 року суддя Диканського районного суду Полтавської області Петренко Л.Є., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з СПД №2 ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , пенсіонерку, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 04.11.2023 року, об 11 год. 00 хв., знаходячись в приміщенні Балясненської ЗОШ, по вул. Шкільна, 5А, в с. Балясне Полтавського району Полтавської області, виражалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , порушивши таким чином громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала. При цьому, пояснила, що ніяких хуліганських дій в бік ОСОБА_2 вона не вчиняла, але вказала, що вже довгий час в них виникають постійні конфліктні ситуації з вказаною особою, через проживання в Балясненської ЗОШ. Вона намагається уникнути конфлікту, але ОСОБА_3 провокує її. Вона жодного разу поліцію не викликала, хоча також страждає від неправомірних дій ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 19 від 22.12.2006 Про судову практику у справах про хуліганство дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані поліцейським за ст.173 КУпАП як дрібне хуліганство.

Проте, як встановлено з наявних доказів які містять матеріали справи, що між особою, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбуваються постійні конфлікти, як між сусідами, причинами яких є сумісне спільне проживання в одній із кімнат Балясненської ЗОШ, яка надана ним для проживання як внутрішньо-переміщеним особам.

Вказане в судовому засіданні підтвердила свідок ОСОБА_4 , яка пояснила, що дійсно на протязі тривалого часу від того моменту, коли вони почали проживати в Балясненської ЗОШ, як внутрішньо-переміщені особи між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відбуваються конфлікти із сусідами по проживанню. При цьому, вона вказала, що ініціатором цих конфліктів виступають саме ОСОБА_2 , а не ОСОБА_1 . Саме ОСОБА_2 висловлюється нецензурно в їх бік, провокує конфлікти.

Крім цього, з письмових пояснень інших свіків вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують неприязні відносини та виникають конфлікти через спільне проживання в одній із кімнат Балясненської ЗОШ.

Неприязні відносини між особами, які супроводжуються нецензурною лайкою не можна кваліфікувати як дрібне хуліганство, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутня ознака об"єктивної сторони правопорушення, як прояв неповаги до суспільства та відсутній умисел на прояв неповаги до оточуючих.

Отже, належних та допустимих доказів, передбачених ст. 251 КУпАП, на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення 04.11.2023 за ст.173 КУпАП в матеріалах справи відсутні.

Згідно з ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (частина 1 статті 7 КУпАП).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Диканський районний суд.

Суддя Л.Є. Петренко