КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А
Справа № 133/804/23
провадження № 3/133/665/23
Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від командира військової частини НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності військовослужбовця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , солдата, молодшого сеожанта, місце проживання та реєстрації якого: АДРЕСА_1 , за вчинення військового адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, -
До Козятинського міськрайонного суду Вінницької області 15.03.2023 надійшов адміністративний матеріал відносно військовослужбовця ОСОБА_1 про вчинення військового адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-20 КУпАП.
Згідно з протоколом А4840 №04 про військове адміністративне правопорушення від 13.03.2023, 10.03.2023 о 18:00, в м. Козятині солдата ОСОБА_1 було виявлено в стані алкогольного сп`яніння. Для проведення медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 о 19 год. 00 хв. було направлено до КП «Козятинська ЦРЛ», де в результаті огляду на стан сп`яніння встановлено у стані алкогольного сп`яніння ІІІ ст. 2,74%о, висновок № 19.
Своїми діями військовослужбовець ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-20 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча повідомлявся шляхом направлення судоаої повістки на адресу військової частини, де проходить службу, однак до суду було повернуто поштову кореспонденцію із відміткою поштового відділення - за закінченням терміну зберігання.
Ужиті заходи щодо забезпечення явки ОСОБА_1 не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Хоча наявні матеріали справи прямо та беззаперечно, в своїй сукупності, указують на те, що особа, що притягається до адміністративної відповідальності поінформована про цей процес, який здійснюється в суді у відношенні неї безпосередньо.
Суд в цій справі вважає за можливе завершити розгляд провадження на підставі наявних у справі матеріалів.
Крім того, КУпАП визначені випадки, коли справа не може розглядатися за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (ст. 268 КУпАП), однак розгляд справи за ч. 1 ст. 173-20 КУпАП, за якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, не належить до цих випадків. За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу.
Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов такого висновку.
Частиною 1 ст. 172-20 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Статтею 1 Закону України від 06.12.1991 №1932-ХІІ «Про оборону України» визначено, що особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», в Україні особливий період настав з дня набрання чинності Указу в.о. Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 «Про часткову мобілізацію» на території України, продовжено його Указом Президента України від 14.01.2015 № 15/2015 «Про часткову мобілізацію», та Указом Президента України від 24.02.2022 № 69/2022 «Про загальну мобілізацію» та триває він по даний час.
У зв`язку з військовою агресією РФ указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан з 05 год 30 хв 24.02.2022, який після численних продовжень діє по теперішній час.
Однак, незважаючи на введення воєнного стану в Україні, інкриміновані ОСОБА_1 дії особою, яка склала протокол, кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, диспозиція якої не містить кваліфікуючої ознаки вчинення військового адміністративного правопорушення в умовах особливого періоду, яка, однак, міститься у ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає (ч. 1 ст. 254 КУпАП та ч. 2 ст. 251 КУпАП), та не може бути перекладено на суд.
Системний аналіз положень КУпАП свідчить про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.
Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є частиною національного законодавства та яку національні суди повинні враховувати при розгляді справ (ст. 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ст. 19 Закону України від 29.06.2004 № 1906-IV «Про міжнародні договори України»).
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) для кримінального провадження поширюється Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративного правопорушення (рішення у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011).
Відповідно до рішень ЄСПЛ, зокрема у справах «Малофеєв проти Росії» від 30.05.2013 та «Карелін проти Росії» від 20.09.2016, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.
У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.
Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в рішенні ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України».
У справі «Бербера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 ЄСПЛ встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).
Стаття 62 Конституції України передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
За змістом ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно з п.1ст.247 КУпАП, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
З огляду на вказане, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись статтями 19, 62 Конституції України, ст. ст. 7, 245, 247, 251-252, 255, 280, 283-285 КУпАП, суд
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-20 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА

06.06.23