Справа № 361/7751/23
Провадження № 3/361/3641/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року м. Бровари

суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Писанець Н.В., розглянувши питання про об`єднання матеріалів справи, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 громадянина України, місце роботи: директор комунального некомерційного підприємства «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» територіальних громад Броварського району Київської області, місце проживання: АДРЕСА_1 , за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Броварського міськрайонного суду Київської області із Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протоколи №2022, №2023, №2024, №2025 від 07.09.2023 про притягнення до адміністративної відповідальності за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП ОСОБА_1 .

Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 06.10.2023 вказані протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП на підставі статті 36 КУпАП об`єднано в одне провадження під № 361/7751/23.

Згідно з протоколом №2022 від 07.09.2023, ОСОБА_1 , будучи директором КНП «Броварська БКЛ», являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пунктів 1 та 2 ч.1 ст.28 Закону № 1700-VII, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив уповноважений орган управління відділ охорони здоров`я Броварської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом і службовими повноваженнями, які виникли під час прийняття рішення про відмову в наданні на запит УСР в Київській області ДСР НП України від 24.07.2023 № 3789/55/109/01-2023 інформації та копій документів відносно себе, як директора КНП «Броварська БКЛ», та відносно договорів, укладених між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом №2023 від 07.09.2023, ОСОБА_1 , будучи директором КНП «Броварська БКЛ», являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пункту 3 ч.1 ст.28 Закону № 1700-VII, 28.07.2023 вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме прийнявши рішення (підписавши листа №1839) про відмову в наданні інформації та копій документів відносно себе, як директора КНП «Броварська БКЛ», та відносно договорів, укладених між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом №2024 від 07.09.2023, ОСОБА_1 , будучи директором КНП «Броварська БКЛ», являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пунктів 1 та 2 ч.1 ст.28 Закону № 1700-VII, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив уповноважений орган управління відділ охорони здоров`я Броварської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом і службовими повноваженнями, які виникли під час прийняття рішення про відмову в наданні на запит УСР в Київській області ДСР НП України від 03.08.2023 № 3987/55/109/01-2023 інформації та копій документів відносно себе, як директора КНП «Броварська БКЛ», та відносно договорів, укладених між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом №2025 від 07.09.2023, ОСОБА_1 , будучи директором КНП «Броварська БКЛ», являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пункту 3 ч.1 ст.28 Закону № 1700-VII, 08.08.2023 вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме прийнявши рішення (підписавши листа №1906) про відмову в наданні інформації та копій документів відносно себе, як директора КНП «Броварська БКЛ», та відносно договорів, укладених між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У поясненнях ОСОБА_1 , наданих у судовому засіданні, зазначив, що в протоколах не вказано конкретно, в чому фактично ним вчинено дію в умовах реального конфлікту інтересів, та наявність існування реального конфлікту інтересів не доведена, та вважає, що складені щодо нього протоколи є такими, в яких відсутні конкретні факти порушення ним антикорупційного законодавства, які б підтверджували вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні захисники Польська М.О., Процик Д.Г., Польський О.Ю. позицію ОСОБА_1 щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення підтримали, просили провадження у справі закрити з цих підстав, про що надали письмові заперечення.

Прокурор Мольченко О.О. у судовому засіданні просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, посилаючись на достатність доказів винуватості останнього у вчиненні зазначених правопорушень.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Згідно частини 2 статті 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями статті 1 Закону України «Про запобігання корупції»(далі Закон), корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до пунктів 1 та 3 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону особи зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Беручи до уваги диспозиції статті 172-7 КУпАП та пункту 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (примітка ст. 172-7 КУпАП).

Згідно частини 1 статті 1 Закону, реальним конфліктом інтересів є суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом статті 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП у сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», слід дійти висновку, що адміністративна відповідальність за порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, хоча стаття 28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1 ст.172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Отже, чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах потенційного конфлікту інтересів.

Згідно роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією», аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не тільки може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

В розумінні статті 280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи підлягає особа адміністративній відповідальності за адміністративне правопорушення, яке ставлять йому у провину, тобто перевірити правильність кваліфікації дій.

Згідно висновку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, який висвітлений в постанові від 09.10.2019 року по справі №337/3816/16-а, зазначено, що склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності.

Перевіряючи обставини справи щодо наявності реального конфлікту інтересів в діях/бездіяльності ОСОБА_1 , викладених у протоколах про адміністративне правопорушення, №№2022, 2023, 2024, 2025 від 07.09.2023 року, суд зазначає наступне.

Згідно з додатковою угодою №03 до контракту про призначення ОСОБА_1 від 12.07.2018р., укладеною між відділом охорони здоров`я Броварської міської ради, в особі начальника відділу Хорошаєвої Н.Є. та ОСОБА_1 , останній призначений на посаду директора КНП «Броварська БКЛ». Додатковою угодою №04 від 12.07.2018р., до контракту про призначення ОСОБА_1 строк дії контракту подовжено з 12.07.2018р. по 11.07.2028р. Тобто, ОСОБА_1 вважається посадовою особою юридичної особи публічного права.

17.07.2023р. на ім`я начальника УСР в Київської області надійшло звернення голови ГО «Твоя країна ЮА» стосовно можливого ОСОБА_1 вимог ст.28 Закону №1700-VІІ під час передачі комунального майна в оренду ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока» та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока», засновником та кінцевим беніфеціарним власником яких був його зять ОСОБА_2

24.07.2023р. УСР в Київській області надіслано запит до КНП «Броварська БКЛ» в якому, зокрема, зазначено, що Управління проводить перевірку щодо можливого порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (в частині врегулювання конфлікту інтересів) ОСОБА_1 та просить надати інформацію та копії документів, а саме: розпоряджень щодо призначення на посаду директора КНП «Броварська БКЛ», а також руху по службі відносно ОСОБА_1 ; контракту ОСОБА_1 , що був дійсний впродовж 2021-2023р.р.; попереджень ОСОБА_1 про встановлені Законом України «Про запобігання корупції» обмеження; особової картки ОСОБА_1 ; наказів про преміювання, а також документів, що слугували підставою для їх надання усім працівникам комунального некомерційного підприємства у період часу з 01.10.2021р. і по теперішній час; договорів, укладених між КНП «Броварська БКЛ» та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», а також додаткових до них угод; договорів, укладених між КНП «Броварська БКЛ» та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока», а також додаткових до них угод.

Листом від 28.07.2023р. №1839 директор КНП «Броварська БКЛ» ОСОБА_1 повідомив про неможливість надання запитуваних документів у зв`язку з порушенням порядку витребування документів, передбаченого чинним законодавством.

Поряд з цим, 03.08.2023р. УСР в Київській області надіслано повторний запит до КНП «Броварська БКЛ» в якому, зокрема, зазначено, що Управління проводить перевірку щодо можливого порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (в частині врегулювання конфлікту інтересів) ОСОБА_1 та просить надати вищевказану у первісному запиті інформацію та копії документів.

Листом від 08.08.2023р. №1906 директор КНП «Броварська БКЛ» ОСОБА_1 повідомив про неможливість надання запитуваних документів у зв`язку з порушенням порядку витребування документів, передбаченого чинним законодавством.

На підтвердження наявного реального конфлікту інтересів, який, нібито, існував у ОСОБА_1 орган, який склав протоколи № №2022, 2023, 2024, 2025 покладає інформацію про наявність укладених договорів між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 . Однак, окрім припущень про існування реального конфлікту за цих підстав доказів не надає. У зв`язку із чим, зазначена інформація може розцінюватись лише як можливий потенційний конфлікт інтересів.

Відповідно до вимог статті 252 КУпАП, суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких й узгоджених між собою (рішення у справах «Ірландія проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Кобець проти України»).

Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з вимогами статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Відповідно до статті 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Суд наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки висновок про наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, а саме суперечності між його приватним інтересом і службовими повноваженнями, які виникли під час прийняття рішення про відмову в наданні на запит УСР в Київській області ДСР НП України від 24.07.2023 та на запит від 03.08.2023р. інформації та копій документів відносно себе, як директора КНП «Броварська БКЛ», та відносно договорів, укладених між підприємством та ТОВ «Броварський центр мікрохірургії та терапії ока» і ТОВ «Броварський центр мікрохірургії ока», співзасновником яких був його зять ОСОБА_2 є лише припущенням органу, який склав протоколи, який не підтверджений відповідними доказами, а обсяг наданих суду доказів в своїй сукупності не доводить винуватість ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП та дійсність самого факту вчинення ним таких правопорушень, з огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір та відшкодування матеріальної шкоди, яка була заявлена у клопотаннях, в порядку статті 40 та 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 33, 172-7, 247, 248, 251, 252, 268, 277, 280, 283, 287, 288, 289 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Н.В. Писанець