Справа №: 297/1650/23

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Ільтьо І. І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканку АДРЕСА_1 , не працюючу, раніше не судиму (зі слів), громадянку України,

за ч.1 ст.204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

17 травня 2023 року о 19:10 год., в міжнародному пункті пропуску «Лужанка» прибула на в`їзд громадянка Комар Нора, яка надала на паспортний контроль паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 виданий 24.10.2017 р. Під час внесення інформації до міжвідомчої бази даних відбулося спрацювання бази даних «Ризик перетин», за наявною у відомчій базі даних інформацією було встановлено, що вищевказана громадянка України перетнула державний кордон з України в Угорщину 27.08.2022 року о 10:22 год. в пункті пропуску «Лужанка» по паспорту громадянина Угорщини для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 виданий 13.12.2017 року.

Своїми діями ОСОБА_2 порушила вимоги ст. ст. 2, 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» від 01.10.2016 року, визначених п. 2 Правил перетинання державного кордону України, затверджених Кабінетом Міністрів України у Постанові від 27.01.1995 року № 57, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вину у вчиненні даного правопорушення не визнала та зазначила, що вона дійсно є громадянином України та Угорщини та має паспорти для закордонних поїздок як громадянки України, так і громадянки Угорщини.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та перевіривши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Диспозицією статті 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу чи без дозволу відповідних органів влади.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано за якою саме кваліфікуючою ознакою ч.1 ст. 204-1 КУпАП ОСОБА_4 вчинила правопорушення.

При цьому посадова особа ДПС, яка склала протокол про адміністративне правопорушення вважає, що ОСОБА_4 як громадянка України не вправі була подавати паспорт громадянина Угорщини, і таким чином дійшовши висновку, що ОСОБА_4 намагалася перетнути кордон України без відповідних документів, чим вважав, що ОСОБА_4 скоїла правопорушення, передбачене ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Суд не може погодитися з таким висновком і вважає, що трактування вимог закону про вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП є помилковим та необґрунтованим.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 248 КУпАП визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_4 , мала намір заїхати в Україну на підставі документів, які надають їй право в`їзду в Україну, а саме закордонного паспорту громадянина Угорщини.

З наданих суду документів убачається, що ОСОБА_4 є громадянкою Угорщини, має паспорт громадянки Угорщини, зазначеним паспортом користується як громадянка Угорщини.

Отже, 27.08.2022 року та 17.05.2023 року ОСОБА_4 при перетині кордону подала належні правовстановлюючі документи.

Посадовими особа ДПС безпідставно піддано сумніву справжність паспорта громадянина Угорщини, а відтак і її право на перетин кордону.

Таким чином, висновок інспектора прикордонного контролю про те, що ОСОБА_4 намагалася перетнути кордон України без відповідних документів не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Також суд звертає увагу, що тлумачення громадянства із запереченнями його множинності суперечить принципам Європейської Конвенції "Про громадянство" від 06.11.1997 року (ратифікованою Україною Законом від 20.09.2006), згідно якої Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема, ст. 17, відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави-учаcниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

З наведених підстав, суд приходить до висновку про відсутність складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-1 КУпАП, тому провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 247 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності протягом десяти днів з дня винесення постанови через Берегівський районний суд до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Іван ІЛЬТЬО