Справа № 206/2403/23
Провадження № 3/206/1910/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

23.11.2023року м.Дніпро

Cамарський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: Нестеренко Т.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бублейник В.В.,

прокурора

особи відносно якої складено протокол: ОСОБА_1 ,

захисника особи відносно якої складено протокол, адвоката Романюк О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді начальника чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Самарського районного суду міста Дніпропетровська перебувають адміністративні правопорушення складені за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст. 172-7 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою Самарського районного суду міста Дніпропетровська від 26.07.2023 адміністративні справи № 206/2403/23 та № 206/2404/23 об`єднані в одне провадження, присвоївши адміністративній справі № 206/2403/23 провадження № 3/206/1247/23.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №133 від 26.05.2023 ОСОБА_1 працюючи на посаді начальника чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського районного управління ГУНП в Дніпропетровській області, будучи суб`єктом, відповідно до пп. «з» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» (ділі - Закон № 1700-УІІ), здійснюючи діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та відповідно примітки до статті 172-7 КУпАП є суб`єктом правопорушення, в порушенні п. З ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» 05.05.2022 прийняв участь в роботі комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відділення поліції № 4 Дніпровського РУП, під час роботи в якій оцінив знання близької особи (згідно частини 1 ст.З Закону) - дружини, яка займає посаду старшого слідчого слідчого відділення ВП 4 Дніпровського РУП капітана поліції Шешка Олени Олександрівни.

Відповідно до статті Закону № 1700-УІІ правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» дано визначення потенційному та реальному конфлікту інтересів, а також приватному інтересу.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю у громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону (у тому числі поліцейські), зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів

Так, наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2021 № 110 о/с ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (у зв`язку з проведенням реорганізації) на посаду начальника чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського районного управління поліції, звільнивши з посади начальника чергової частини Самарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції.

Згідно підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є поліцейські.

Начальника чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 ознайомлено зі службовими телеграмами №61 від 04.03.2021 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області «Про недопущення порушень вимог ст. ст. 27-28 Закону України «Про запобігання корупції»», №202 від 06.07.2021 «Про недопущення виникнення конфлікту інтересів у керівників структурних підрозділів, управлінь, відділів, відділень поліції області під час організації перевірок (службових розслідувань) за зверненнями громадян», № 207 від 12.07.2021 «Про забезпечення дотримання вимог та обмежень Закону України «Про запобігання корупції»», №301 від 23.09.2021 «Про дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції», стосовно запобіганню вчинення та врегулювання конфлікту інтересів», №332 від 21.10.2021 лист НАЗК №31 -02/75211-21,31 -02/75202-21 від 12.10.2021, №28 від 26.01.2022 лист НАЗК №34-02/2047-22 від 14.01.2022 року стосовно запобігання та врегулюванню конфлікту інтересів.

Також, встановлено, що капітана поліції ОСОБА_2 призначено на посаду старшого слідчого слідчого відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області 15.02.2021 № 65 о/с відповідно до пункту 2 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно отриманого витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян встановлено, що між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено 06 жовтня 2018 року шлюб, про що є актовий запис № 1478 від 06.10.2018, тобто вказані особи в розумінні вимог ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькими особами.

14.01.2022 року наказом начальника ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції Михайлом Кабаненком за № 16 «Про організацію службової підготовки у відділенні поліції № 4 Дніпровського районного управління у 2022 році» сформовано склад комісії, до якої увійшли голова комісії - заступник начальника ВП з ПД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції Бублейник В.К., заступник голови комісії - заступник начальника ВП - начальник СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Кірпа С.С., члени комісії: заступник начальника СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Маркарянц А.О., т.в.о. начальника СКП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Сидорець В.А., заступник начальника СП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Котенко Д.В., начальник чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 та начальник СД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Герасименко Д.А.

24.02.2022 з ГУНП в Дніпропетровській області до ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло доручення № 1123/103/01/2022 від 22.02.2022 «Про організацію перевірок рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю у поліцейських», згідно якого п. 1 Керівникам структурних підрозділів апарату, районних управлінь (відділів) поліції, відділень поліції, окремих стройових підрозділів ГУНП організувати проведення перевірок у поліцейських підпорядкованих органів і підрозділів рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

На підставі вказаного доручення ГУНП в Дніпропетровській області № 1123/103/01/2022 від 22.02.2022, начальником відділення поліції № 4 Дніпровського РУП підполковником поліції ОСОБА_4 видано наказ № 77 від 29.04.2022 «Про організацію перевірок рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю у поліцейських відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП», згідно п.2 якого комісії відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП (наказ: відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП від 14.01.2022 № 16) у термін до 04.05.2022 організувати прийом заліків у особового складу відділення поліції ДРУП ГУНП відповідно до вимог п.п. 5, п. 7, розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70. Результати перевірки знань оформити протоколом.

05.05.2022 року комісією у складі: голови - заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_5 , членами комісії: заступником начальника СП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції Котенко Д.В., начальником чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 , відповідно до наказу відділення поліції № 4 Дніпровського РУ ГУНП в Дніпропетровській області від 14.01.2022 № 16, здійснена перевірка знань Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 ст.ст. 42-46 Закону України «Про Національну

поліцію» у поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Про що членами комісії складено відповідний протокол засідання комісії № 9 від 05.05.2022.

Згідно вказаного протоколу № 9 від 05.05.2022, комісією було перевірено рівень знань Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 ст. ст. 42-46 Закону України «Про Національну поліцію» у тридцяти дев`яти поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Також згідно протоколу № 9 від 05.05.2022 до поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області (які були оцінені комісією) увійшла старший слідчий слідчого відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно отриманої відповіді №23/108 від 11.05.2023 з відділу запобігання корупції ГУНП в Дніпропетровській області повідомлень про конфлікт інтересів з боку начальника чергової частини ВП 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 у 2022 році не надходило.

Таким чином, 05.05.2022 начальник чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Шешка Віктор Володимирович, будучі належним чином повідомленим про вимоги Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, самостійно не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, у порушення вимог частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в денний час доби, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час участі у роботі в комісії з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю працівників ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, а саме: на власний розсуд оцінив рівень знань при поводженні зі зброєю старшого слідчого слідчого відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яка є його близькою особою - дружиною; підписав у якості члена комісії протокол засідання комісії № 9 від 05.05.2022 з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю працівників ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яким надано оцінку його близькій особі.

Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Приватний інтерес ОСОБА_1 полягає у наявності в особи не майнового інтересу, зумовленого сімейними стосунками зі старшою слідчою відділення поліції № 4 Дніпровського РУП капітаном поліції Шешка Оленою Олександрівною, яка є його дружиною та використанням дискреційних повноважень члена комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, які вплинули на об`єктивність оцінювання близької особи.

Зазначене позитивне оцінювання забезпечило ОСОБА_2 можливість подальшого проходження служби як поліцейського та виконання функціональних обов`язків.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає у наявній суперечності між участю у якості члена комісії з перевірки рівня знань при виводженні зі зброєю особового складу ВП 4 Дніпровського РУП та безпосереднім оцінюванням своєї близької особи.

Як роз`яснило НАЗК у своїх Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.10.2022 № 13 (далі - Методичні рекомендації), що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Важливо підкреслити, що перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Практично це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Сімейні та родинні стосунки, а також бажання піклуватися про членів сім`ї, родичів є природним для кожної людини, а тому відносини з членами сім`ї, родичами зумовлюють наявність у особи приватного інтересу.

Суперечність полягає у тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний немайновий інтерес, а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Також особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб).

Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх, або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Потерпілий у адміністративній справі відсутній.

Матеріальну шкоду правопорушенням не заподіяно.

До адміністративної відповідальності протягом року ОСОБА_1 не притягувався.

Місцем вчинення правопорушення є АДРЕСА_2 .

Відповідно до положень статі 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи. Строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією є 05.05.2022, коли ОСОБА_1 вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час участі у роботі в комісії з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю працівників ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, серед яких була його близька особа - дружина ОСОБА_2 , в порушенні п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Виходячи з положень статей 251, 252, 254, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли зібрано, проаналізовано зібрані фактичні дані та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Процесуально такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення. Дії уповноваженої особи, що має право складати протоколи, до моменту його складання можуть свідчити лише про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення, зазначається при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №132 від 26.05.2023 ОСОБА_1 працюючи на посаді начальника чергової частини відділення поліції №4 Дніпровського районного управління ГУНП в Дніпропетровській області, будучи суб`єктом, відповідно до пп. «з» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» (ділі - Закон № 1700-УІІ), здійснюючи діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та відповідно примітки до статті 172-7 КУпАП є суб`єктом правопорушення, в порушенні п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» 06.05.2022 не повідомив не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Відповідно до статті Закону № 1700-VІІ правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» дано визначення потенційному та реальному конфлікту інтересів, а також приватному інтересу.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю у громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону (у тому числі поліцейські), зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Так, наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2021 № ПО о/с ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (у зв`язку з проведенням реорганізації) на посаду начальника чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського районного управління поліції, звільнивши з посади начальника чергової частини Самарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції.

Згідно підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є поліцейські.

Начальника чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського РУП капітана поліції ОСОБА_1 ознайомлено зі службовими телеграмами №61 від 04.03.2021 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області «Про недопущення порушень вимог ст. ст. 27-28 Закону України «Про запобігання корупції»», №202 від 06.07.2021 «Про недопущення виникнення конфлікту інтересів у керівників структурних підрозділів, управлінь, відділів, відділень поліції області під час організації перевірок (службових розслідувань) за зверненнями громадян», № 207 від 12.07.2021 «Про забезпечення дотримання вимог та обмежень Закону України «Про запобігання корупції»», №301 від 23.09.2021«Про дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції», стосовно запобіганню вчинення та врегулювання конфлікту інтересів», №332 від 21.10.2021 лист НАЗК №31 -02/75211-21,31 -02/75202-21 від 12.10.2021, №28 від 26.01.2022 лист НАЗК №34-02/2047-22 від 14.01.2022 року стосовно запобігання та врегулюванню конфлікту інтересів.

Також, встановлено, що капітана поліції ОСОБА_2 призначено на посаду старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області 15.02.2021 № 65 о/с відповідно до пункту 2 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно отриманого витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян встановлено, що між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено 06 жовтня 2018 року шлюб, про що є актовий запис № 1478 від 06.10.2018, тобто вказані особи в розумінні вимог ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькими особами.

14.01.2022 року наказом начальника ВП №4 ДРУГІ ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції Михайлом Кабаненком за № 16 «Про організацію службової підготовки у відділенні поліції №4 Дніпровського районного управління у 2022 році» сформовано склад комісії, до якої увійшли голова комісії - заступник начальника ВП з ПД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції Бублейник В.К., заступник голови комісії - заступник начальника ВП - начальник СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Кірпа С.С., члени комісії: заступник начальника СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Маркарянц А.О., т.в.о. начальника СКП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Сидорець В.А., заступник начальника СП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Котенко Д.В., начальник чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 та начальник СД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Герасименко Д.А.

24.02.2022 з ГУНП в Дніпропетровській області до ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло доручення № 1123/103/01/2022 від 22.02.2022 «Про організацію перевірок рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю у поліцейських», згідно якого п. 1 Керівникам структурних підрозділів апарату, районних управлінь (відділів) поліції, відділень поліції, окремих стройових підрозділів ГУНП організувати проведення перевірок у поліцейських підпорядкованих органів і підрозділів рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

На підставі вказаного доручення ГУНП в Дніпропетровській області № 1123/103/01/2022 від 22.02.2022, начальником відділення поліції № 4 Дніпровського РУП підполковником поліції ОСОБА_4 видано наказ № 77 від 29.04.2022 «Про організацію перевірок рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю у поліцейських відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП», згідно п.2 якого комісії відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП (наказ: відділення поліції № 4 ДРУП ГУНП від 14.01.2022 № 16) у термін до 04.05.2022 організувати прийом заліків у особового складу відділення поліції ДРУП ГУНП відповідно до вимог п.п. 5, п. 7, розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70. Результати перевірки знань оформити протоколом.

05.05.2022 року комісією у складі: голови - заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_5 , членами комісії: заступником начальника СП ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції Котенко Д.В., начальником чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 , відповідно до наказу відділення поліції № 4 Дніпровського РУ ГУНП в Дніпропетровській області від 14.01.2022 № 16, здійснена перевірка знань Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 ст.ст. 42-46 Закону України «Про Національну поліцію» у поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Про що членами комісії складено відповідний протокол засідання комісії № 9 від 05.05.2022.

Згідно вказаного протоколу №9 від 05.05.2022, комісією було перевірено рівень знань Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 ст. ст. 42-46 Закону України «Про Національну поліцію» у тридцяти дев`яти поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Також згідно протоколу № 9 від 05.05.2022 до поліцейських відділення поліції № 4 Дніпровського РУП (які були оцінені комісією) увійшла старший слідчий слідчого відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно отриманої відповіді №23/108 від 11.05.2023 з відділу запобігання корупції ГУНП в Дніпропетровській області повідомлень про конфлікт інтересів з боку начальника чергової частини ВП 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 у 2022 році не надходило.

Таким чином, 05.05.2022 начальник чергової частини відділення поліції № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Шешка Віктор Володимирович, будучі належним чином повідомленим про вимоги Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, у порушення вимог частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в денний час доби, не повідомив у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника в особі - начальника ВП 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Михайла Кабаненка, який виник під час участі у роботі в комісії з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю працівників ВП № 4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, серед яких була його близька особа - дружина ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Приватний інтерес ОСОБА_1 полягає у наявності в особи не майнового інтересу, зумовленого сімейними стосунками зі старшим слідчим слідчого відділення відділення поліції № 4 Дніпровського РУП капітаном поліції Шешка Оленою Олександрівною, яка є його дружиною та використанням дискреційних повноважень члена комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, які вплинули на об`єктивність оцінювання близької особи.

Зазначене позитивне оцінювання забезпечило ОСОБА_2 можливість подальшого проходження служби як поліцейського та виконання функціональних обов`язків.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає у наявній суперечності між участю у якості члена комісії з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю особового складу ВП 4 Дніпровського РУП та безпосереднім оцінюванням своєї близької особи.

Як роз`яснило НАЗК у своїх Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.10.2022 № 13 (далі - Методичні рекомендації), що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Важливо підкреслити, що перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Практично це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Сімейні та родинні стосунки, а також бажання піклуватися про членів сім`ї, родичів є природним для кожної людини, а тому відносини з членами сім`ї, родичами зумовлюють наявність у особи приватного інтересу.

Суперечність полягає у тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний немайновий інтерес, а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Також особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб).

Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх, або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Потерпілий у адміністративній справі відсутній.

Матеріальну шкоду правопорушенням не заподіяно.

До адміністративної відповідальності протягом року ОСОБА_1 не притягувався.

Місцем вчинення правопорушення є АДРЕСА_2 .

Відповідно до положень статі 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи. Строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією є 06.05.2022, коли ОСОБА_1 не повідомив не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, в порушенні п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Виходячи з положень статей 251, 252, 254, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли зібрано, проаналізовано зібрані фактичні дані та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Процесуально такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення. Дії уповноваженої особи, що має право складати протоколи, до моменту його складання можуть свідчити лише про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення, зазначається при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор просив притягти ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зазначивши, що адміністративний матеріал складений відповідно до норм чинного законодавства.

У судовому засіданні захисник особи відносно якої складено протокол, адвокат Романюк О.А. просила закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, посилаючись на обставини, які остання зазначила у клопотанні про закриття справи, яке обґрунтовано тим, що до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа №206/2403/23 (після доопрацювання) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП. Справа знаходиться у провадженні судді Нестеренко Т.В.

Перед поверненням після доопрацювання матеріали адміністративної справи стосовно ОСОБА_1 перебували в провадженні судді Плінської А.В.

Постановою суду від 26.07.2023 року справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП повернуто до Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для доопрацювання.

При цьому у своїй Постанові суд наголосив на наступних порушеннях: перевірка здійснювалась інструктором з особистої безпеки тренінгового центру ГУНП в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 не здійснював оцінювання ОСОБА_6 . Оригінал протоколу був знищений.

- усі докази завірені підписом без зазначення прізвища та посади особи, якій даний підпис належить, без печаті (переважна більшість) взагалі будь-якого органу, лише із наявністю кліше з оригіналом «згідно», що суперечить вимогам чинного законодавства.

- протоколи засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП були знищені відповідно до акту від 1 травня 2023 року. На запити нікому не надавались. Рапорт, щодо можливого вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, який став підставою для складання протоколу датований 3 травня 2023 року, тобто уже після знищення протоколів засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП. Зі змісту наданих ДВБ НП ДУ, протоколи засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП їм не направлялись.

-Згідно наказу від 29 квітня 2022 року №77 на ОСОБА_1 покладено обов`язок щодо забезпечення прибуття підпорядкованих працівників для здачі заліків 3 та 4 травня 2022 року, однак доказів щодо ознайомлення ОСОБА_1 із даним наказом суду не надано. Також суб`єкт складання протоколу про адміністративне правопорушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення посилається на наказ від 14 січня 2022 року №16, яким начебто визначено склад комісії щодо оцінювання працівників ВП №4 ДРУП, однак як слідує зі змісту протоколу, затверджено склад комісії з перевірки рівня службової підготовленості, однак такого додатку до матеріалів справи не додано. Відповідно чи входив ОСОБА_1 до складу комісії не зрозуміло, і якщо входив, то чи ознайомлювали його з даним наказом щодо входження до складу комісії та зі складом груп, які підлягали оцінюванню та в які дати, чому мав би кореспондувати обов`язок повідомити про конфлікт інтересів, в якій формі усній чи письмовій чинним законодавством не передбачено.

Після надходження матеріалів справи до судді Нестеренко Т.В., сторона захисту подала клопотання про ознайомлення із матеріалами справи, які повернулись на доопрацювання. На виконання Постанови суду від 26.07.2023 року, співробітники ДВБ здійснили опитування старшого інспектора сектору кадрового забезпечення ОСОБА_7 , яка пояснила, що нею на усну вимогу співробітника ДВБ були надані копії протоколів, які були завірені у канцелярії. При цьому не зазначено, який співробітник ставив відмітку «з оригінаом згідно», та відсутнє ОСОБА_8 та посада особи, яка здійснювала завірення копії.

Враховуючи вищевикладене, сторона захисту наголошує на тому, що порушення, які були викладені у Постанові суду від 26.07.2023 року не були усунуті працівниками ДВБ, зокрема:

1.Після доопрацювання співробітники ДВБ не надали суду оригінали протоколів, або належним чином завірені копії. А ті копії, що маються в матеріалах справи вже піддані критичній оцінці з боку суду.

2.В матеріалах справи відсутні факти підтвердження того, що ОСОБА_1 , був обізнаний про обсяг своїх повноважень в якості члена комісії з перевірки знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю. Посилання на доведення наказу на оперативній нараді не підтверджується документально ( не доведено під підпис у відомості ознайомлення), не підтверджено присутність ОСОБА_1 на оперативній нараді.

3. Відмінність в повноваженнях як члена комісії перед призначенням їх на вищі посади та з вогневої підготовки перед закріпленням за ними вогнепальної зброї та перевірки знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю.

Підтверджується наступним:

14.01.2022 року ОСОБА_4 видав наказ №16 про організацію службової підготовки у відділенні поліції №4 ДРУП ГУНП. Зазначений Наказ винесено у відповідності до вимог Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 26.01.2016 №50, зі змінами внесеними наказом МВС від 21.01.2021 №51. Зазначене положення містить рекомендації щодо порядку, підстав та умов утворення комісії, її обов`язків. Наслідки виконання/чи невиконання вимог комісійної перевірки.

У п. 5 ч. 1 зазначеного наказу затверджено склад комісії з перевірки рівня службової підготовленості поліцейських відділення №4 ДРУП перед призначенням їх на вищі посади та з вогневої підготовки перед закріпленням за ними вогнепальної зброї, до складу якої в тому числі включено ОСОБА_1 . Головою комісію обрано ОСОБА_9 (заступник начальника ВП).

22.02.2022 року надано доручення начальника ГУНП Щадило А. №1123/103/01/2022 (тобто після наказу від 14.01.2022 року). Доручення начальника ГУНП Щадило А. №1123/103/01/2022 винесено на виконання підпункту 5 пункту 7 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, а також відповідно до листа НПУ від 10.02.2022 №1245/12/7/01-2022 «Про перевірку рівня знань», з метою забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, поранень і травмування.

Відповідно до вимог доручення керівникам ВП, тобто ОСОБА_4 доручено затвердити та особисто очолити у підпорядкованих підрозділах комісії з перевірки знань із заходів безпеки, до яких в обов`язковому порядку включити інструкторів з особистої безпеки ТЦ ГУНП у підлеглих поліцейських при поводженні зі зброєю у складі. В період з 28.02.2022 по 28.03.2022 організувати прийняття заліків. При цьому до осіб, які показали низький рівень знань запропоновано повторно провести перевірку. Таким чином зазначена перевірка рівня знань не впливала на можливість та не мала як наслідок, проходження/звільнення служби.

29.04.2022 року ОСОБА_4 видає наказ №77 де комісії (яка створена відповідно до наказу від 14.01.2022 року) доручено організувати прийом заліків. При цьому контроль за виконання цього наказу ОСОБА_10 залишив за собою. В матеріалах справи відсутні посилання на ознайомлення ОСОБА_1 із цим наказом, не встановлено обсяг повноважень голови, заступника голови та членів комісії. Окрім того, ОСОБА_10 видаючи цей наказ, достеменно був обізнаний про родинні зв`язки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до п.7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться, зокрема:

1) перед призначенням на вищу посаду, закріпленням вогнепальної зброї;

2) під чає інструктажів поліцейських перед заступанням на службу, виконанням службових обов`язків з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку;

3) під час перевірки несення служби поліцейськими органів (закладів, установ) поліції;

4) перед проведенням практичних стрільб;

5) не рідше двох разів на рік комісією, яка призначається наказом керівника органу (закладу, установи) поліції. Результати перевірки знань поліцейських оформляються протоколом засідання комісії з перевірки рівня знань Із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю;

6) під час проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських за результатами навчального року, комплексних інспектувань, контрольних та цільових перевірок органу (закладу, установи) поліції.

Крім того, в наказі МВС України №70 від 01.02.2016 про склад Комісії та про межі її повноважень щодо прийому заліків - нічого не зазначено. Вказано лише, що зібрання Комісії повинні відбуватися не рідше 2 разів на рік, а також, що організація занять і перевірка рівня знань поліцейських, заходів безпеки при поводженні зі зброєю, покладені на керівника органу (закладу, установи) поліції.

Відповідно до п.п.5 п.7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України №70 від 01.02.2016, результати перевірки у поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу поліції. Результати перевірки оформлюються відповідним протоколом. В разі неуспішного складання заліків здійснюється повторна здача заліків.

4. В матеріалах справи міститься в тому числі копія протоколів № № 8,9 від 05.05.2022 року.

Кожен протокол складається із трьох аркушів. Титульна сторінка протоколів № № 8,9 містить текст наступного змісту:

«Комісія у складі: голови: заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_5 . Члени комісії: відповідно до наказу відділення поліції №4 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 14.01.2022 №16.»

При цьому третя сторінка одного з протоколів містить текст наступного змісту: голова комісії: ОСОБА_5 , члени комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . Третя сторінка іншого протоколу містить текст наступного змісту: голова комісії: ОСОБА_5 , члени комісії: ОСОБА_15 , ОСОБА_1 , ОСОБА_14 ..

При цьому обидва протоколи не містить посилання на наказ №77 від 29.04.2022, яким нібито створено комісію до якої нібито входив ОСОБА_1 ..

Також окрему увагу звертаю суду, про те, що склад комісії, який був додатком до наказу ВП №4 ДРУП ГУНП від 14.01.2022 №16, містив наступний склад комісії: голова: заступник начальника ВП Бублейник. Заступник голови ОСОБА_11 , члени комісії: заступник начальника ОСОБА_16 , тв.о. начальника ОСОБА_12 , заступник начальника ОСОБА_15 , начальник ЧЧ ОСОБА_1 , начальник СВ ОСОБА_13 .

Тобто склад комісії створеної на підставі наказу №16 від 14.01.2022 року, суттєво відрізняється від складу тих осіб, які нібито підписали протоколи комісії № № 8,9.

Окрім того, після повернення на доопрацювання, так і не встановлено, ким завірені (не зазначена посадова особа), а також не встановлена факт походження зазначеного протоколу, адже відповідно до відповіді №43.4/3339 від 05.05.2023 року ВП №4 ДРУП ГУНП зазначено, що протоколи засідання комісій з перевірки рівня знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП надати та завірити належним чином не в змозі, у зв`язку з тим, що такі документи знаходяться в ГУНП в Дніпропетровській області. Згідно цією відповіді на запит ДВБ направлено копії: доручення ГУНП від 22.02.2022, копію наказу відділення ВП №4 від 29.04.2022 №77, копія положення про ВП №4.

Що стосується наявності печатки на цих протоколах, та посилання в поясненнях Вовкодав, що завірені «в канцелярії» сторона захисту стверджує наступне:

Разом з тим, порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України, прийнято наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01 «ДСТУ 4163-2020», відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок); найменування посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища; дати засвідчення копії.

Як вбачається із матеріалів справи, зазначені протоколи № № 8,9 взагалі не містять відомостей, щодо особи яка його засвідчила.

Також окрему увагу суду сторона захисту наголошує на тому, що перші аркуші протоколу містять відомості про голову комісії, та всіх членів комісії, а на останньому аркуші у двох протоколах містяться різні відомості, тобто не відображені всі члени комісії, що свідчить про невідповідність протоколів.

- Згідно відповіді з ДРУП №43/4916 від 09.05.2023 року надано наступні документи: доручення ГУНП від 22.02.2022, довідка №43.4/3442вн (співробітники ДВБ не надали суду зазначену довідку), витяг з наказу ГУНП №65 о/с, витяг з наказу ГУНП №110 о/с, відомості ознайомлення о/с з наказами, повідомлення про відсутність конфлікту інтересів.

Окрему увагу суду, звертають на той факт, що співробітниками ДВБ умисно не надано до суду довідку №43.4/3442 вн від 09.05.2023, відповідно до якої на підставі Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012 №578/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 17.04.2012 №571/20884, та Переліку видів документів, що створюються під час діяльності органів центрального органу управління поліції, територіальних міжрегіональних органів поліції, підприємств, закладів, установ, що належать до сфери управління НПУ, із зазначенням строків їх зберігання, затвердженого наказом НПУ від 23.08.2016 №727 ( у редакції НПУ від 27.11.2018 №1090) вилучені для знищення як такі, що не мають культурної цінності та втратили практичне значення, накопичувальна справа з обліку відвідування та успішності поліцейських зі службової підготовки у ВП №4 ДРУП було знищена, про що складено відповідний акт від 01.05.2023 року №43, 4/3162 вн.

5. Посилання на пояснення ОСОБА_17 , що протоколи були надані нею на усну вимогу співробітника ДВБ:

Ст. 251 КУпАПУ, зазначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Ст. 252 КУпАП.

Конституційним принципом є принцип верховенства права (ст. 8 Конституції України), громадяни здійснюють свої права за принципом дозволено все, що прямо не заборонено законом, а державні органи та їх посадові особи (до яких в данному випадку входять співробітники ДВБ) за принципом дозволено лише те, що прямо визначено законом. Україна визнає пріоритет загальнолюдських цінностей, дотримується загальновизнаних норм і принципів міжнародного права.

А тому сторона захисту наголошує на тому, що збирання доказів повинно відбуватись в межах діючого законодавства, а випадки «надання інформації на усну вимогу» не передбачені законом». А отже в даному випадку дії співробітників ДВБ підпадають під ознаки протизаконних, та таких що порушують принцип верховенства права.

При цьому права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не зовсім розкриті у ст. 268 КУпАП.

Разом з тим, особа яка притягається до адміністративної відповідальності повинна розраховувати на принципу правової визначеності (за визначенням ЄСПЛ) тобто забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акту, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах. На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії" і "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер`їлдіз проти Туреччини").

В даному випадку, з метою дотримання принципу правової визначеності, на дотримання якого ОСОБА_1 має право, останній повинен розуміти, яким чином отримані докази, та період у який вони отриманні, адже у відповідності до ч. 4 ст. 38 КУпАП, зокрема адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

При порушеному порядку притягнення до адміністративної відповідальності та порядку зібрання доказів, зокрема порядку складення протоколу про адміністративне правопорушення справа про притягнення до адміністративної відповідальності підлягає закриттю.

Рішення Конституційного суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, яке є обов`язковим до виконання на території України, фактичні дані або будь-які інші докази, одержані в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо є неналежними доказами.

6. Прокурором не спростовано посилання сторони захисту на порушення правил проведення перевірки.

Спеціальним законом, який регулює питання запобігання корупції, право проводити перевірки дотримання законодавства про запобігання корупції належить виключно НАЗК, а не іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

З наведеного вбачається, що правом проводити перевірки дотримання антикорупційного законодавства Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, відповідно до ЗУ «Про запобігання корупції» не наділений. ЗУ «Про запобігання корупції», є спеціальним законом у сфері протидії корупції.

Зазначене узгоджується з Порядком проведення перевірок організації роботи із запобігання і виявлення корупції, затвердженого Наказом НАЗК від 18.01.2021 №11/21.

Однак, на підставі яких нормативно-правових актів, ДВБ наділило себе повноваженнями НАЗК, не зрозуміло.

Окрім того ЗУ «Про запобігання корупції» має вищу юридичну силу у порівнянні із наказами ДВБ, які навіть не зареєстровані в Міністерстві юстиції, та не оприлюднені на офіційних законодавчих сайтах.

Згідно ч. 8 Розділу V Порядку проведення перевірок, У разі виявлення порушень вимог Закону за результатами перевірки Національне агентство:

вносить припис щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності;

затверджує обґрунтований висновок щодо наявності ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення для направлення його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції;

звертається до суду з підстав, передбачених Законом

Тобто, виключно після проведення перевірки НАЗК та направлення обґрунтованого висновку НАЗК спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, в тому числі і Національній поліції, виникають повноваження на складення протоколу про адміністративне правопорушення.

7. Не враховано вимоги ст. 254 КПК України, про те, що адміністративний протокол складається протягом 24-годин з момент виявлення особи яка вчинила адміністративне правопорушення.

З урахуванням всіх недоліків, захисник просила клопотання прийняти до розгляду та задовольнити. Винести постанову про закриття справи у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП України у відношенні ОСОБА_1 ..

У судовому засіданні особа відносно якої складено протокол ОСОБА_1 підтримав думку свого захисника, адвоката Романюк О.А. та просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Допитана у судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_7 суду показала, що працює на посаді старшого інспектора сектора кадрового забезпечення ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, зазначивши, що оригінали протоколів були знищені, вона протоколи своїм підписом не завіряла, а ОСОБА_1 при проведенні зазначеної перевірки лише забезпечував явку свого підрозділу, а саме чергової частини для проходження перевірки. Окрім того зазначила, що не може стверджувати, що надані протоколи у судовому засіданні відповідають оригіналам.

Суд, заслухавши думку прокурора та інших учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 31.05.2023 адміністративні протоколи за ч.1 ст.172-7 КУпАП, ч.2 ст.172-7 КУпАП надійшли до Самарського районного суду міста Дніпропетровська та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Плінську А.В..

Постановою Самарського районного суду міста Дніпропетровська від 26.07.2023 адміністративні матеріали направлені до Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для доопрацювання. Справи були направлені на доопрацювання у зв`язку з тим, що усі докази завірені підписом без зазначення прізвища та посади особи, якій даний підпис належить, без печаті (переважна більшість) взагалі будь-якого органу, лише із наявністю кліше з оригіналом згідно, що суперечить вимогам чинного законодавства. Так, як слідує з численних відповідей ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, протоколи засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП були знищені відповідно до акту від 1 травня 2023 року та нікому не надавались.

В судовому засіданні, як ОСОБА_1 , так і його захисник оспорювали достовірність і зміст, повноту вказаних протоколів, оскільки входження до комісій по оцінці, так і оцінювання дружини ОСОБА_1 оспорювалось як факт. Надати вказані протоколи суду для їх огляду в оригіналі стороною захисту не має можливості на час розгляду справи, так як вони знищені. Рапорт, щодо можливого вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, а саме за участі ОСОБА_1 , який став підставою для складання протоколу датований 3 травня 2023 року, тобто уже після знищення протоколів засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП. Крім того, зі змісту наданих Департаментом внутрішньої безпеки Національної поліції Дніпропетровське управління слідує, що протоколи засідання комісій з перевірки знань при поводженні зі зброєю ВП №4 ДРУП їм не направлялись, однак такі є в матеріалах справи належним чином не завірені.

Як слідує з матеріалів справ, зокрема із наказу від 29 квітня 2022 року №77 на ОСОБА_1 покладено обов`язок щодо забезпечення прибуття підпорядкованих працівників для здачі заліків 3 та 4 травня 2022 року, однак доказів щодо ознайомлення ОСОБА_1 із даним наказом, суду не надано. Також суб`єкт складання протоколу про адміністративне правопорушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення посилається на наказ від 14 січня 2022 року №16, яким начебто визначено склад комісії щодо оцінювання працівників ВП №4 ДРУП, однак як слідує зі змісту протоколу, затверджено склад комісії з перевірки рівня службової підготовленості (додаток 5), однак такого додатку до матеріалів справи не додано (матеріали справи за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП), відповідно чи входив ОСОБА_1 до складу комісії не зрозуміло, і якщо входив, то чи ознайомлювали його з даним наказом щодо входження до складу комісії та зі складом груп, які підлягали оцінюванню та в які дати, чому мав би кореспондувати обов`язок ОСОБА_1 повідомити про конфлікт інтересів, в якій формі усній чи письмовій чинним законодавством не передбачено.

Натомість до матеріалів справ додано значну кількість службових телеграм та відомостей про ознайомлення з ними працівниками ВП №4 ДРУП та які стосуються різноманітних змін та роз`яснень на виконання Закону України «Про запобігання корупції» та які стосуються організації роботи ВП в цілому щодо виконання вищевказаного Закону.

Після доопрацювання матеріали справи згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Нестеренко Т.В..

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що вказані у постанові недоліки усунені не були.

В зв`язку із цим необхідно зазначити, що кожна людина, обвинувачена у вчиненні злочину, має право вважатися невинуватою доти, поки її винність не буде встановлена в законному порядку шляхом прилюдного судового розгляду, при якому дотримуються хоча б мінімальні встановлені вимоги справедливості судочинства. Це положення відтворюється в ст. 17 КПК. Ця норма закріплює одне з найважливіших положень демократичної, правової держави, що знайшло своє відображення у ст. 62 Конституції України, у п. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини,п. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, ч. 2 ст. 2 Кримінального кодексу України, - презумпцію невинуватості.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Як зазначено у диспозиції ч.1, ч. 2 ст.172-7КУпАП відповідальність за даною нормою закону настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

У ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до Методичних рекомендацій НАЗК від 21.10.2022 року №13 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», приватним інтересом може вважатися будь-який як майновий, так і немайновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

Приблизний перелік позаслужбових стосунків із фізичними чи юридичними особами, що можуть зумовлювати виникнення приватного інтересу: сімейні стосунки, особисті стосунки, дружні стосунки, стосунки, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень, як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Статтею 172-7 ч.1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Статтею 172-7 ч.2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст.ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки доказів.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 12 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до п. 13 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага.

Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Таким чином, встановлені під час розгляду обставини даної справи, дозволяють стверджувати про те, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували наявність у діях останнього, які вказані у протоколах про адміністративне правопорушення, реального конфлікту інтересів, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП та за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

За таких обставин, враховуючи, що в ході судового розгляду не здобуто переконливих доказів у вчиненні адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а всі сумніви тлумачаться на користь особи, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутні події і склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 172-7, 247, 252, 283, 268, 284, 287-289 КУпАП, ст. 376 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст. 172-7 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Т.В. Нестеренко