Єдиний унікальний номер 229/2835/23 Номер провадження 3/229/1902/2023 Категорія 194

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року Суддя Дружківського міського суду Донецької області Гонтар А.Л., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП № 1 Краматорського РУП ГУНП в Донецької області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вірменіі, громадян України, який не працює , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше, протягом року, до адміністративної відповідальності не притягувався -

за ст. 156 ч.3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

02 травня 2023 року до Дружківського міського суду надійшов адміністративний протокол серія ВАБ № 938291 від 25 квітня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 .

Згідно протоколу ОСОБА_3 25 квітня 2023 року під час дії правового режиму «воєнний стан» на базарі "Магнат", який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , здійснив продаж горілки об`ємом 0,5 л міцністю 40% об. за ціною 200 грн. гр. ОСОБА_4 , порушивши вимоги ст.15 ЗУ № 481/95-ВР від 19.12.1995 р. та п.1 Наказу командування оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № 16 від 09.07.2022 р. про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Донецької області, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 156 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Заяв, клопотань про розгляд справи за його відсутності або перенесення розгляду справи до суду не надходило.

Якщо особа не отримала або ухилилася від отримання судової повістки, її право на справедливий суд, гарантоване ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушено не було. Таким чином, особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Попри те, що особа не отримала або ухилилася від отримання судової повістки, її право на справедливий суд, гарантоване ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Таким чином, особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

За правилами ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, зробила висновок, що справа підлягає закриттю з таких підстав.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

На підтвердження вчиненого адміністративного правопорушення ОСОБА_1 суду надані такі докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 938291 від 25 квітня 2023 р., пояснення ОСОБА_6 , протоколи огляду, пояснення свідка ОСОБА_4 , копія наказу командувача оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № 16 од від 09.07.2022 р., копія паспорта правопорушника.

Диспозиція ч.3 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері торгівлі пивом, алкогольними та слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами, а також суспільні відносини у сфері захисту прав споживачів та охорони здоров`я населення.

Суб`єктом адміністративного правопорушення є працівники торгівлі, громадського харчування та сфери послуг, громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності в цих галузях; будь-яка фізична осудна особа, що досягла 16-річного віку.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Судом виявлено, що всупереч вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначений час вчинення адміністративного правопорушення.

Із матеріалів справи також не вбачається час вчинення правопорушення, що позбавляє суд можливості встановити цю обставину.

Також у протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_4 придбав горілку у ОСОБА_6 за 200 грн., тоді як в поясненнях останнього вказано, що він придбав горілку за 315 грн.

Обставини, що підтверджуються показаннями свідка повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні.

Посилаючись на ст. 15 Закону України № 481/95-ВР 19.12.1995 року в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, який саме пункт цієї статті було порушено та не зазначено назву нормативного акту, що є порушенням вимог п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 року № 1376 та вимог ст. 256 КУпАП.

У протоколах огляду не зазначені ПІБ понятих, а є тільки їх підписи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, наявність державного інтересу не можна використовувати в якості обгрунтування щодо використання доказів, отриманих в результаті поліцейської провокації, оскільки застосування таких доказів наражає обвинуваченого на ризик остаточно позбавитись справедоивого судового розгляду; внутрішньодержавне законодавство не повинно дозволяти використання доказів, отриманих в результаті підбурювання з боку державних агентів. В іншому випадку таке законодавство не відповідає принципу "справедливого судочинства". (Рішення ЄСПЛ у справах "Тейксейра де Кастро проти Португалії" від 09 червня 1998 р., "Худобін проти Російської Федерації" від 26 жовтня 2006 р., "Ваьян проти Російської Федерації" від 15 грудня 2005 р., "Раманаускас проти Литви" від 05 лютого 2008 р.)

Нявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

У цій правовій позиції можна відокремити такі конструктивні ознаки: а) обов`язкова наявність сукупності ознак чи неспростовних презумпції; б) ознаки чи презумпції повинні бути достатньо вагомими; в) чіткими; г) взаємоузгодженими. Тому за відсутності таких ознак не можна констатувати, що правопорушення доведено «поза розумним сумнівом».

Відсутність достатніх беззаперечних доказів унеможливлює кваліфікування судом дій ОСОБА_6 саме як торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами.

Вищезазначене виключає об`єктивну сторону даного адміністративного правопорушення та унеможливлює його склад.

Отже, суддя вважає протокол про адміністративне правопорушення, пояснення свідка ОСОБА_4 не неналежними доказами, що позбавляє суд можливості встановити обставини вчинення адміністративного правопорушення та наявність складу адміністративного правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, без підтвердження іншими належними та допустимими доказами, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Склад адміністративного правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому. Подія правопорушення пов`язана з відбуттям певного явища, тобто факту правопорушення. Така подія може бути обумовлена як усвідомленими діяннями, так і не залежати від волі і бажання особи.

Суддя, об`єктивно з`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_6 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.3 ст.156 КУпАП, а саме, торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Стаття 62 Конституції України встановлює, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, перевіривши докази у справі на допустимість, проаналізувавши їх у сукупності, з урахуванням виявлених недоліків при складанні протоколу, суд дійшов до висновку, що вина ОСОБА_6 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 156 КУпАП, не доведена та не підтверджена наявними доказами, а відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КУпАП, постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 25 квітня 2023 року працівниками поліції було проведено огляд, передбачений ст. 264 КУпАП під час якого у ОСОБА_6 були виявлені та вилучені: 2 пляшки горилки "Козацька рада".0,5 л. , пиво Holsten 1,9 л. - 7 пляшок.

Відповідно до ч. 1 ст. 265 КУпАП вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Суд прийшов до висновку, що вилучені речі підлягають поверненню володільцю.

Керуючись ст.ст. 247, 266, 266-1, 283-284, 287, 289, 291 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.156 КУпАП.

Речі, виявлені та вилучені для тимчасового зберігання згідно ст. 265 КУпАП (протокол огляду від 25 квітня 2023 р.) повернути володільцю.

На постанову може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: А.Л. Гонтар