СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
ун. № 759/6786/23
пр. № 3/759/3449/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року м.Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Косик Л.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, ФОП, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-4 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 259284 від 07.04.2023 р. у СЗШ № 55, розташованій за адресою: м. Київ, вул. Осіння, 35, неповнолітній син ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3, вчинив булінг, а саме дії психологічного характеру стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала, заперечувала щодо протоколу про адміністративне правопорушення відносно неї, зазначила, що її син ОСОБА_2 немає ніякого відношення до обставин зазначених в протоколі.

Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 , зазначила, що 23.03.2023 року від класного керівника свого сина дізналась то те, що відносно її сина ОСОБА_5 вчиняється психологічний тиск з боку однокласників ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , який полягає в тому, що зазначеними дітьми здійснено фотошоп її старшого сина ОСОБА_8 , у вигляді фото на якій зображено фото ОСОБА_9 у могилі над якою зображено хрест та ангел з текстовим формулюванням "ходилбез".

Допитаний в судовому засіданні неповнолітній ОСОБА_2 , зазначив, що фото не створював, до обставин зазначених у протоколі відношення не має.

Допитаний в судовому засіданні неповнолітній ОСОБА_3 зазначив, що йому стало відомо, від ОСОБА_10 про те, що ОСОБА_2 створив фото з зображенням його старшого брата ОСОБА_9 , ця вся ситуація його обурила.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 , зазначила, що про конфлік між її сином ОСОБА_6 та ОСОБА_5 їй стало відомо від класного керівника, коли її викликали в школу де вона спілкувалась з керівництвом школи то дізналась по ситуацію з фотошопом. Зазначила, що її син ОСОБА_6 до вказаної ситуації немає ніякого відношення.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 зазначила, що ОСОБА_2 , вона знає давно, проявляв себе завжди з позитивної сторони, дуже розсудливий хлопець, свідком булінгу з його сторони вона не була, але вважає, що він не міг вчиняти дії які описані в протоколі.

Допитаний в судовому засіданні неповнолітній свідок ОСОБА_6 , зазначив, що до вказаного фото немає ніякого відношення, хто його зробив він не знає.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_18 , повідомила, що вона являється класним керівником 7-Б класу в якому навчається ОСОБА_2 , від учнів класу дізналась, що над ОСОБА_4 насміхаються однокласники, створивши фотошоп з фотографією його старшого брата. Про те, що до вказаної події причетний ОСОБА_2 дізналась від директора школи з якою спілкувалась ОСОБА_12 , та повідомила вказані обставини.

Допитаний в судовому засіданні неповнолітній свідок ОСОБА_19 , повідомив, що навчається в СЗШ № 55, про фотографію з старшим братом ОСОБА_3 , йому відомо з чату шкільного, хто це зробив він не пам`ятає. Безпосереднім свідком події він не був.

Допитаний в судовому засіданні неповнолітній свідок ОСОБА_10 , повідомив, що є учнем школи № 55, в шкільному чаті з`явилась фото ОСОБА_9 , брата ОСОБА_5 , на фоні труни, її виклав ОСОБА_2 , хто її створив йому не відомо. ОСОБА_5 це було дуже не приємно.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, що притягається до адміністративного правопорушення, допитавши свідків, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною третьою статті 173-4 КУпАП передбачено відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого, вчинені малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 259284 від 07.04.2023 р., відповідно до якого у СЗШ № 55, розташованій за адресою: м. Київ, вул. Осіння, 35, неповнолітній син ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3, вчинив булінг, а саме дії психологічного характеру стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2.;

- рапорт інспектора СЮП ВП Святошинського УП ГУНП у м. Києві Драган Д.;

- письмові пояснення;

- протокол № 1 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в СЗШ № 55 святошинського району м. Києва від 31.03.2023 року;

- характеристика ОСОБА_2 ;

- фото.

Згідно з п. 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Нормами ч. 1 статті 8 Закону України «Прю охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про охорону дитинства» кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканність та захист гідності. Дисципліна і порядок у сім`ї, навчальних та інших дитячих закладах мають забезпечуватися на принципах, що ґрунтуються на взаємоповазі, справедливості і виключаютъ приниження честі та гідності дитини.

Частинами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, встановлюється, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Згідно зі ст. 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним з джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення, а тому дотримання правил щодо його складання є обов`язковим.

Відповідно до п. 9 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1376, зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол, з конкретизацією суті порушення.

Так, в порушення вимог ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені відомості про дату вчинення правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 .

Водночас, не містить зазначений протокол про адміністративне правопорушення також і відомостей про: систематичність (повторюваність) діяння; дії та наслідки, які були заподіяні потерпілій особі кривдником, в той час як правопорушення, відповідальність за яке встановлена ст. 173-4 КУпАП, передбачає наявність потерпілої від допущеного правопорушення особи, фактору системності та форму дій чи бездіяльності, що призвели до конкретних наслідків.

Натомість протокол про адміністративне правопорушення містить загальні фрази щодо «вчинення дій психологічного характеру», без зазначення того, в яких саме діях кривдника виразилось вчинення такого насильства.

Таким чином, суддя не може дійти висновку щодо того, що протокол про адміністративне правопорушення містить усі необхідні відомості, аби він міг вважатися належним та достатнім актом обвинувачення, яким встановлені усі необхідні обставини справи, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376, а документи, що долучені до нього, достатніми та належними доказами провини ОСОБА_1 .

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення не доведена належними доказами, а тому провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 173-4, 221, 247, 251-252, 268, 277, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Косик Л.Г.