Справа № 201/4870/23
Провадження № 3/201/2117/2023
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 травня 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від ГУ ДПС у Полтавській області стосовно ОСОБА_1 , ліквідатора ТОВ «Монтана Естейт», адреса офісу: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна. 49А, оф. 65/2, каб. 3, притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 451 від 13.04.2033р. під час документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Монтана-Естейт» (, Україна, 49044, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, Соборний р-н, вул. Узвіз Крутогірний, буд. 14) встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 - ліквідатор ТОВ «Монтана-Естейт» () вчинив правопорушення: порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме:

1) п.п.16.1.5., п.п.16.1.9., п.п.16.1.13. п.16.1. ст.16; п.44.1, п.44.2, п.44.3, п.44.6 ст.44; п.85.2 ст.85; п.134.1 ст.134; ПК України, п.2 ст. 3 ст. 9 Закону № 996, в результаті чого встановлено заниження податку на прибуток на загальну суму 31 693 833грн., в тому числі: за 2019 рік - 3 209 350 грн., за 2020 рік - 27 826 305 грн., за 2021 рік - 658 177грн.; завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування за 2017 рік на 128 874 942,06 грн., за 2018 рік на 258 228 236,70 грн., за 2019 рік на 367 833 648,00грн., за 2020 рік на 364 566 858,00грн., за 2021 рік на 380 389 989,00грн.;

2) п. 198.1, п.198.3, п.198.5 ст.198, п.201.1 ст.201 ПК України ТОВ «Монтана-Естейт» занижено суму податку до сплати на загальну суму 8 179 956грн.;

3) п.201.1 ст.201 ПК України встановлено відсутність реєстрації в ЄРПН податкових накладних на загальну суму ПДВ 422 055,23грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 стаття 163-1 КУпАП

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак його представник - адвокат Долідзе А.О. надала клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, у якому зазначила, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення податковим органом допущені грубі порушення вимог статей 256, 278, 280 КУпАП, протокол має суттєві недоліки, що унеможливлює притягнення на його підставі особи до адміністративної відповідальності.

У протоколі про адміністративне правопорушення відсутні ознаки об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, вчинені безпосередньо ОСОБА_1 , не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП були допущені ним особисто, як ліквідатором ТОВ «Монтана-Естейт», та які призвели до порушення порядку ведення податкового обліку; яка форма його вини щодо таких дій.

Загальне посилання в протоколі на відповідні норми Податкового кодексу України не описують складу правопорушення та його суті, а формулювання протоколу в такій формі не відображає усіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, що позбавляє особу можливості ефективно захищатися від обвинувачення та робить неможливим перевірку судом наявності чи відсутності в її діях складу правопорушення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Малофєєва проти Росії» у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Крім того, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б вказували на те, що саме ОСОБА_1 є особою, відповідальною за організацію бухгалтерського і податкового обліку ТОВ «Монтана-Естейт» у перевіряємому періоді, у зв`язку з чим він є суб`єктом інкримінованого правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Так, відповідно до статті 8 Закону України від 16.07.1999р. № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе власник (власники) або уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів.

Як зазначено на сторінці 1 Витягу з Акту перевірки, у період, за який проводилась перевірка, відповідальними за фінансово-господарську діяльність були наступні особи: керівник - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); керівник - ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ); керівник - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ).

Арбітражний керуючий ОСОБА_1 призначений ліквідатором ТОВ «Монтана- Естейт» 09 грудня 2021 року, на підставі постанови Господарського суду Дніпропетровської області №904/4790/21. Таким чином, він не був особою, відповідальною за організацію бухгалтерського і податкового обліку на підприємстві в періоди, в яких виявлені правопорушення (2017-2021 роки), не підписував та не подавав до контролюючого органу податкову звітність за вказані періоди, отже, він не є суб`єктом правопорушення, описаного у протоколі № 451 від 13.04.2023р.

Більш того, постановою Центрального апеляційного господарського суду від 07.03.2023 року було скасовано постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 09.12.2021 у справі №904/4790/21 про визнання ТОВ «Монтана-Естейт» банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури та призначення арбітражного керуючого Чичви Олега Сергійовича ліквідатором ТОВ «Монтана- Естейт».

Тобто, як на момент складання Акту перевірки від 04.04.2023 №1318/04-36-07-07-04/33546549 та й на момент складання протоколу №451 від 13.04.2023 ОСОБА_1 взагалі не був посадовою особою та не виконував функції керівника ТОВ «Монтана-Естейт», що було грубе проігноровано особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

У порушення вимог ст. 256 КУпАП протокол не містить зазначення конкретної дати вчинення адміністративного правопорушення та викладу всіх обставин його вчинення, зокрема, якими саме діями було вчинено заниження податку на прибуток, завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування, заниження суми податку на додану вартість у перевіряємому періоді; не зазначено, в яких документах бухгалтерського чи податкового обліку це відображено, що -фактично не дає можливості суду встановити конкретну дату вчинення адміністративного правопорушення.

У графі «Дата, час і місце вчинення порушення» протоколу №451 від 13.04.2023р. місцем вчинення правопорушення вказано адресу: 49044, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, Соборний р-н, вул. Узвіз Крутогірний, буд. 14, а у графі «Місце складання протоколу» зазначено - ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Згідно вимог КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання протоколу лише в разі неможливості складання протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому в протоколі не зазначені об`єктивні причини неможливості його складання за місцем вчинення правопорушення, відповідні докази суду не надані та в матеріалах адміністративного провадження відсутні.

Крім того, днем вчинення інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення в протоколі зазначено дату складання Акту перевірки, при цьому протокол №451 був складений лише 13 квітня 2023 року, що свідчить про грубе порушення вимог ст. 254 КУпАП, оскільки протокол складено більш ніж через 24 години з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, що є неприпустимим.

Відповідно до вимог глави 19 КУпАП протокол складається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Присутність особи при складанні протоколу є обов`язковою. КУпАП не передбачає можливість складання протоколу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Разом з тим, протокол №451 від 13.04.2023р. складений за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в порушення вимог ст. 256 КУпАП у протоколі відсутній підпис ОСОБА_1 про ознайомлення зі змістом протоколу, йому не роз`яснено його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, і не надано можливість надати пояснення по суті правопорушення.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Надточій проти України від 15 травня 2008 року».

Як передбачено п. «а» ч. 3 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

При цьому особі повинно бути забезпечено реалізацію її права на захист, яке полягає у наданні їй можливості надавати усні або письмові пояснення з приводу пред`явленого їй обвинувачення, збирати і подавати докази, брати особисту участь у провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені, зокрема, КУпАП.

Надання детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та забезпечення її права на захист є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Таким чином, нероз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, в момент складання протоколу про адміністративне правопорушення її процесуальних прав або ж відсутність відповідної відмітки про неможливість реалізації роз`яснення таких, є завадою для забезпечення справедливого судового розгляду та захисту прав особи.

Більш того, в матеріалах справи відсутні відомості належного повідомлення ОСОБА_1 про час і місце для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, наявне у справі запрошення №22384/6/04-36-07-07-08 від 04.04.2023р., яким ліквідатора ТОВ «Монтана-Естейт» ОСОБА_1 запрошено прибути до ГУ ДПС у Дніпропетровській області 13 квітня 2023 року для складання та підписання протоколу про адміністративне правопорушення, направлено за адресою: 49005, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, буд. 12, офіс 16, в той час, як офіс арбітражного керуючого ОСОБА_1 знаходиться за адресою: вул. Січеславська Набережна. 49А, оф. 65/2, каб. 3, м. Дніпро. Вказана інформація внесена до Реєстру арбітражних керуючих 13.09.2021 року о 17:15:06 та підтверджується листом Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за №17648/08.2-11 від 04.05.2023р.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Згідно от. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, просила закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 251 КУпАП про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За приписами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (стаття 11 КУпАП).

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП: обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних, в чому саме полягає суть вчинених ним дій, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, не вказано в чому саме полягало порушення порядку ведення податкового обліку, яка форма його вини щодо таких дій та які юридичні наслідки настали або могли настати внаслідок таких дій.

Загальне посилання в протоколі на відповідні норми Податкового кодексу України не описують складу правопорушення та його суті.

Формулювання протоколу в такій формі не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, тобто у ньому не викладено, які конкретно протиправні дії чи бездіяльність по порушенню ведення податкового обліку вона вчинила, як посадова особа, це позбавляє її можливості ефективно захищатися від обвинувачення робить неможливим об`єктивний розгляд справи, перевірку наявності чи відсутності в її діях складу правопорушення.

Сам по собі Акт перевірки не замінює головний документ - протокол про адміністративне правопорушення, який і є підставою адміністративної відповідальності.

Акт є лише документом, що фіксує певні обставини так, як їх бачить працівник податкового органу, який проводить перевірку.

В силу норм Податкового кодексу України, акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

До того ж у протоколі взагалі немає посилання на акт перевірки.

Об`єктивною стороною правопорушення передбаченого ст. 163-1 КУпАП, є, в тому числі, порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку. Таке правопорушення є формою активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

За змістом зазначених норм, наявність вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є обов`язковою умовою для притягнення її до адміністративної відповідальності.

Згідно з п. 39 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

У своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Зокрема, в рішенні у справі «Ващенко проти України» Європейський суд вказав, що «обвинувачення» для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру.

В рішенні у справі «Маттоціа проти Італії» Європейський Суд зазначив, що «обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення». Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

У рішенні в справі «Абрамян проти Росії» Європейський Суд зробив висновок про те, що «деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення».

У цьому ж рішенні Суд нагадав, що надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 13.04.2023р. зазначено, що ОСОБА_1 допущено ряд правопорушень, які полягає у заниженні податкових зобов`язань, завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування , заниженого податок, відсутність реєстрації податкових накладних. При цьому взагалі не вказано - про який вид податку йдеться, перелічені лише норми ПК України.

Крім цього, у матеріалах справи відсутні докази, які б вказували на те, що ОСОБА_1 є особою, відповідальною за організацію бухгалтерського і податкового обліку ТОВ «Монтана-Естейт» у перевіряємому періоді.

Відповідно до статті 8 Закону України від 16.07.1999р. № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе власник (власники) або уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів.

Як зазначено в Акті перевірки, у період, за який проводилась перевірка, відповідальними за фінансово-господарську діяльність були: керівник - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); керівник - ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ); керівник - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ).

Арбітражний керуючий ОСОБА_1 призначений ліквідатором ТОВ «Монтана- Естейт» постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 09 грудня 2021 року у справі № 904/4790/21. Тобто, не був особою, відповідальною за організацію бухгалтерського і податкового обліку на підприємстві в періоди, в яких виявлені правопорушення (2017-2021 роки), не підписував та не подавав до контролюючого органу податкову звітність за вказані періоди, отже, він не є суб`єктом правопорушення.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 07.03.2023р. скасовано постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 09.12.2021р. у справі №904/4790/21 про визнання ТОВ «Монтана-Естейт» банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури та призначення арбітражного керуючого Чичви Олега Сергійовича ліквідатором ТОВ «Монтана- Естейт».

Отже, на момент складання Акту перевірки від 04.04.2023 №1318/04-36-07-07-04/33546549, протоколу №451 від 13.04.2023 ОСОБА_1 не був посадовою особою і не виконував функції керівника ТОВ «Монтана-Естейт».

З системного аналізу норм КУпАП вбачається, що процесуальні права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються уповноваженим на складання протоколу суб`єктом на момент його складання. Відповідно до матеріалів справи, при складанні протоколу вказані вимоги закону не були виконані.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих матеріалів вбачається, що він складався за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у ньому в порушення вимог ст. 256 КУпАП, відсутні підписи ОСОБА_5 про ознайомлення зі змістом протоколу, та про те, що йому роз`яснено його права та обов`язки, й надано можливість останньому надавати пояснення.

До того ж, відсутні відомості належного повідомлення ОСОБА_5 про необхідність прибути до органу ДПС для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Запрошення №22384/6/04-36-07-07-08 від 04.04.2023р., яким ліквідатора ТОВ «Монтана-Естейт» ОСОБА_1 запрошено прибути до ГУ ДПС у Дніпропетровській області 13.04.2023р. для складання та підписання протоколу про адміністративне правопорушення, направлено за адресою: 49005, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, буд. 12, офіс 16, проте офіс арбітражного керуючого Чичви О.С. знаходиться за адресою: вул. Січеславська Набережна. 49А, оф. 65/2, каб. 3, м. Дніпро, про що є відомості у Реєстрі арбітражних керуючих станом на 13.09.2021р., що підтверджується листом Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за №17648/08.2-11 від 04.05.2023р.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Надточій проти України від 15 травня 2008 року.

Як передбачено п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

При цьому, особі повинно бути забезпечено реалізацію її права на захист, яке полягає у наданні їй можливості надавати усні або письмові пояснення з приводу пред`явленого їй обвинувачення, збирати і подавати докази, брати особисту участь у провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені, зокрема КУпАП.

Надання детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та забезпечення її права на захист є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Таким чином, нероз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, в момент складання протоколу про адміністративне правопорушення її процесуальних прав або ж відсутність відповідної відмітки про неможливість реалізації роз`яснення таких, є завадою для забезпечення справедливого судового розгляду та захисту прав особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП необхідно закрити за відсутністю доказів наявності у діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 10, 164, 247, 251, 252, 280, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набрала законної сили:

Суддя О.С. Наумова