ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1112/23 Справа № 185/1125/23 Суддя у 1-й інстанції - Тимченко С. О. Суддя у 2-й інстанції - Мудрецький Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді: Мудрецького Р.В., переглянув апеляційну скаргу захисника Крайнього О.В., на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2023 року, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою суду від 28 лютого 2023 року ОСОБА_1 визнано винною за ч.1 ст. 164 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень і стягнуто судовий збір в сумі 496 грн. 20 коп.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати постанову суду та закрити провадження стосовно ОСОБА_1 .

Також просить поновити строк оскільки на даний час триває військовий стан, а також враховуючи, що в день винесення постанови ОСОБА_1 не отримував її, так як остання не була виготовлена, та беручи до уваги, що в реєстр судових рішень постанова внесена лише 01 травня 2023 року.

Відповідно до ст. 294 КУпАП, учасники перегляду повідомлені належним чином, до початку судового засідання не прибули, клопотань про поважні причини неприбуття чи перенесення судового засідання до його початку не отримано, що не перешкоджає його проведенню.

Суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, приходить до висновку, що клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Із матеріалів адміністративної справи видно, що судовий розгляд у суді першої інстанції відбувся 28 лютого 2023 року та того ж дня було винесено постанову. Під час розгляду справи ОСОБА_1 був присутній.(а.с.17)

При цьому, захисник Крайній О.В. теж знав про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується надісланими до початку судового розгляду запереченнями по справі.(а.с.11-16)

У зв`язку з чим, десятиденний строк на подачу апеляційної скарги для правопорушника чи його захисника слід рахувати з 28 лютого 2023 року і останній день без пропуску строку для апелянта припадає на 10 березня 2023 року.

Разом з тим, з матеріалів справи видно, що апеляційну скаргу захисник Крайній О.В. подав 05 травня 2023 року(а.с.22)

При цьому, доводи про введення на даний час військового стану на території України, не може бути єдиною підставою для поновлення строку, оскільки правопорушник перебуває на території України та приймав участь в суді І інстанції.

Не може бути підставою для поновлення строку й доводи, що про рішення захисник дізнався лише 01 травня 2023 року, оскільки ОСОБА_2 перебував під час розгляду справи, постанова була оголошена, тобто знав про прийняту щодо нього постанову.

За вказаних обставин апеляційний суд не находить підстав для поновлення строку.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

За таких обставин апеляційний суд, з урахуванням вимог ст. 294 КУпАП, дійшов безсумнівно висновку, що строк на оскарження постанови був пропущений без поважної причини, тому в задоволенні клопотання про поновлення строку слід відмовити.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в поновлені строку захиснику Крайньому О.В. на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2023 року, а апеляційні скаргу провернути особі, яка її подала.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Р.В.Мудрецький