Номер провадження 3/754/6052/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 листопада 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Деснянського управління поліції ГУ НП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце

проживання: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 21.10.2023 року о 11:20 год., за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 вчинила домашнє насильство відносно сестри гр.. ОСОБА_2 психологічної та фізичної форми, а саме: кидалась в бійку з предметом схожим на ніж, висловлювалася брутальною лайкою, кидався в бійку, хапав за одяг, штовхав, бив руками по голові, ображав нецензурною лайкою, погрожував своїй доньці ОСОБА_3 , чим завдала психологічної та фізичної шкоди, тим самим порушила п. 14 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В суді гр. ОСОБА_4 свою вину визнала частково.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вчинення насильства в сім`ї означає умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї.

Відповідно до ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адмінправопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.22 КУпАП, при малозначності адміністративного правопорушення суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03 червня 2005 року № 8 роз`яснено, що, вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення.

В судовому засіданні встановлено, що між сторонами відбувалася сварка на підґрунті вирішення побутових проблем, що призвело до звернення в тому числі до правоохоронних органів, однак враховуючи, що потерпіла особа зазначила суду, що конфлікт виник обоюдний та не призвів до будь-яких наслідків і вони примирились, вважаю за можливе звільнити останнього від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження ухвалюється постанова про закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.22, ч. 1 173-2, 245, 251, 252, 280, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, оголосивши їй усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її ухвалення.

Суддя: