Провадження № 33/801/1155/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шлапак Д. О.
Доповідач: Рупак А. А.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Рупак А.А. розглянувши апеляційну скаргу захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Захарченко О.В. на постанову судді Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

Зміст судового рішення.

Постановою судді Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року ОСОБА_1 , визнано винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень. 80 копійок.

Встановлені суддею першої інстанції обставини.

19.09.2023 головним державним інспектором Миколаївського відділу документальних перевірок, управління податкового аудиту Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП Відіною О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відносно головного бухгалтера ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД» ОСОБА_1 .

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, за результатами документальної позапланової не виїзної перевірки ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД» виявлено порушення порядку ведення податкового обліку в наслідок неправомірного декларування показників в податковій декларації з ПДВ, а саме:

завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню за травень 2023 року на суму 3 556 483 грн., чим порушено ст. 185, 187, 188, 189, 198, 200 Податкового кодексу України, що тягне за собою відповідальність передбачену ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що їх подала.

В апеляційній скарзі захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Захарченко О.В. ставиться питання про скасування постанови судді у справі про адміністративне правопорушення з закриттям провадження по справі у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП та на підставі ст. 252 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду є незаконним, винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, що потягло за собою не повне з`ясування судом усіх фактичних обставин справи, оскільки суд першої інстанції не надав належної оцінки та аналізу наявним у справі доказам, не з`ясував всі обставини справи в їх сукупності, внаслідок чого, дійшов помилкового висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Окрім цього, відповідно до ч.2 ст. 38 КУпАП стягнення за вчинення даного адміністративного правопорушення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушення не пізніше як через три місяці з дня його виявлення.

Оскільки, порушення щодо ведення податкового обліку, перераховані в акті документальної позапланової виїзної перевірки, відбулись в конкретному податковому періоді, а саме травень 2023 року, тому на момент розгляду справи закінчились строки накладення стягнення.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Захарченко О.В. підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній та просив задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.

Заслухавши пояснення захисника адвоката Захарченка О.В., дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частиною першою статті 256 КУпАП встановлено вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків та потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення. Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом частини першої статті 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.09.2023 головним державним інспектором Миколаївського відділу документальних перевірок, управління податкового аудиту Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП Відіною О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відносно головного бухгалтера ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД» ОСОБА_1 .

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, за результатами документальної позапланової не виїзної перевірки ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД» виявлено порушення порядку ведення податкового обліку в наслідок неправомірного декларування показників в податковій декларації з ПДВ,

Будь-які інші докази, окрім зазначеного акта та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного головним державним інспектором Миколаївського відділу документальних перевірок, управління податкового аудиту Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП Відіною О.В., в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Згідно п. 54.3. ст. 54 Податкового кодексу України у випадку якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом (п. 54.5 ст. 54 ПК України).

Пунктом 58.1. статті 58 ПК України визначено, що у випадку, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

При цьому статтями 55-56 ПК України передбачене право адміністративного та судового оскарження такого податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання.

Під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган. Обов`язок доведення правомірності нарахування або прийняття будь-якого іншого рішення контролюючим органом у судовому оскарженні встановлюється процесуальним законом (п. 56.4 ст. 56 ПК України).

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили (п. 56.18 ст. 56 ПК України).

Із аналізу вказаних норм слідує, що якщо за результатами податкової перевірки складено акт, який містить висновки про встановлення факту завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V ПК України, контролюючим органом приймається повідомлення-рішення, у якому ним визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити.

У справі, що переглядається, відсутні відомості про винесення контролюючим органом повідомлення-рішення на підставі акта документальної позапланової виїзної перевірки № 429/34-00-07-06/36328597 від 14.08.2023.

Проте закономірно допускати, що у ході перевірки визначене у такому повідомленні-рішенні грошове зобов`язання може бути визнане невірно нарахованим, а самостійно розрахований платником податків розмір податку на додану вартість, який підлягає відшкодуванню не є завищеним і сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду не є заниженою, а тому за результатами оскарження податкове повідомлення-рішення може бути скасоване.

Більш того, ухвалою судді Вінницького окружного адміністративного суду від 31.10.2023 відкрито провадження у справі № 120/16223/23 за скаргою ТОВ «АГРОПРОСПЕРІС ТРЕЙД» про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Відтак за відсутності відомостей про узгоджену суму відшкодування немає підстав для притягнення платника податків за порушення порядку податкового обліку.

Таким чином, складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, на підставі самого тільки акта документальної позапланової виїзної перевірки, є передчасним.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув, що призвело до ухвалення помилкової постанови за результатами розгляду справи.

Зі змісту статті 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам Кобець проти України від 14.02.2008 року, Берктай проти Туреччини від 8 лютого 2001 року, Лавенте проти Латвії від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди уповноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог чинного адміністративного законодавства, а саме статей 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відтак враховуючи вищенаведене, на думку апеляційного суду, при винесенні постанови, суд першої інстанції не надав належної оцінки та аналізу наявним у справі доказам, не з`ясував усі обставини справи в їх сукупності, внаслідок чого, за відсутності в матеріалах справи належних та допустимих доказів, дійшов помилкового висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , слід скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Керуючись ст. 245, 247, 280, 294 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Захарченко О.В. задовольнити.

Постанову судді Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП скасувати.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: