Справа № 758/5208/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

23 травня 2023 року суддя Подільського районного суду міста Києва Кітов О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , громадянки України, генерального директора ТОВ «АДМ Юкрейн», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1

реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 207/31-00-04-02-01 від 04.05.2023 р., ОСОБА_1 , працюючи генеральним директором ТОВ «АДМ Юкрейн», за адресою: м. Київ, вул. П.Сагайдачного, 16 А, здійснила порушення ведення податкового обліку, а саме: п. 44.1, ст. 44, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6, ст. 198, п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України, п. 5 розділу V наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження форм та порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», що полягало у завищенні податкового кредиту по декларації з податку на додану вартість за листопад 2022 року у сумі 30 155 944 грн, з них ??завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню податку на додану вартість на розрахунковий рахунок на 29 933 977 грн; завищено суму від`ємного значення податку на додану вартість, що зараховується до складу податкого кредиту наступного звітного періоду на 2222017 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання на розгляд справи не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Городецька А.Д. надала письмові пояснення, у яких просила закрити провадження у справі, оскільки до протоколу долучено Витяг з акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки, однак законом не передбачено такого документу як Витяг з Акту. Крім того, підприємство не погодилося з висновками Акта перевірки та подало Заперечення від 31.03.2023 р. у встановлений законодавством строк. Відповідно до п. 56.15 ПК України, протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання вважається неузгодженою. Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП були допущені ОСОБА_1 , що призвело до порушення порядку ведення податкового обліку. Крім того, протокол складено з порушенням ч. 1 ст. 254 КУпАП, а саме, не протягом 24 годин з моменту виявлення особи, яка на думку податкового органу, вчинила адміністративне правопорушення.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення № 207ф/31-00-04-02-01 від 04.05.2023 р., не відповідає зазначеним вимогам закону.

При викладенні у протоколі суті вчиненого адміністративного правопорушення, у ньому зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП, були допущені ОСОБА_1 , що призвели до порушення порядку ведення податкового обліку.

Так, диспозицією ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Наведена норма закону є бланкетною, а тому у протоколі повинно бути чітко зазначено обставини інкримінованого особі правопорушення, а також норма Закону, яка була порушена особою, щодо якої складений протокол.

Окрім того, наявна у матеріалах справи копія акту перевірки також не може слугувати належним та допустимим доказом на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Відповідно до п. 54.5 ст.54 Податкового кодексу України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

За встановлених обставин, протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушенням вимог ст.256 КУпАП, та акт перевірки не є беззаперечними доказами вини ОСОБА_1 у порушенні вимог Податкового кодексу України та вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Згідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Частина 1 ст.7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, в зв`язку з недостатністю доказів того, що ОСОБА_1 вчинила інкриміноване їй правопорушення, а відповідно до ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 п.1, ст. 284 п.3 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя: Олександр КІТОВ