Справа № 390/1761/23
Провадження № 3/390/934/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2023 р.Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Квітка О.О., розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , є головою ліквідаційної комісії ФГ Мельніченка Ю.О., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

встановив:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває на розгляді справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП. В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 порушив порядок ведення податкового обліку, а саме в частині внесення недостовірних даних в декларації з податок на прибуток, яка підписана посадовою особою головою лікідаційної комісії ФГ Мельніченком Ю.О. в результаті невиконання ними своїх посадових обов`язків, в результаті чого занижено податок на прибуток на суму 2250 грн (відповідно до акту перевірки від 15.09.2023).

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялась за вказаною у протоколі адресою у встановленому порядку. Про причини неявки до суду не повідомив.

Згідно з ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до загального визначення поняття адміністративного правопорушення обов`язковою ознакою складу правопорушення, є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Відповідно до ч. 2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії або бездіяльність.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Суд також враховує рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010, відповідно до якого адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі й закріпленою в статті 62 Конституції України.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) в рішенні від 10.02.1995 у справі «Аллене де Рибемон проти Франції» зазначено, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, ніж це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин.

Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЕСПЛ у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшуковувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)» (справи «Малофєєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 та «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016).

Крім того, у своєму рішенні від 25.07.2000 у справі «Маттоціа проти Італії» (заява №23969/94) ЄСПЛ вказує, що з огляду на те, що обвинувачений має бути повідомлений «негайно» і «детально» про причину обвинувачення, тобто реальні факти про нього, які становлять основу обвинувачення, та про характер обвинувачення, а саме правову кваліфікацію цих фактів. Суд вважає, що в в кримінальних справах вимога надання повної та докладної інформації стосовно обвинувачення проти підсудного є суттєвою передумовою для забезпечення справедливого провадження. З огляду на те, що обсяг «детальної інформації, про яку йдеться у цьому положенні, змінюється залежно від конкретних обставин кожної справи, у будь-якому разі обвинуваченому має надаватися достатня інформація, необхідна для того, щоб повність зрозуміти ступінь висунотого проти нього обвинувачення з метою підготовки належного захисту (п. 59, 60).

Із диспозиції норми можна зробити висновок, що вказана норма є бланкетною, а отже при формулюванні обвинувачення повинно бути зазначено - які саме норми податкового законодавства було порушено. Проте у протоколі відсутнє посилання на норми податкового законодавства, які було порушено. Це в свою чергу призводить до неконкретності висунотого обвинувачення, що позбавляє особу належним чином організувати свій захист, а суд перевірити наявність в діях чи бездіяльності особи ознак об`єктивної сторони правопорушення.

З огляду на викладене, з урахуванням принципу презумпції невинуватості, закріпленого у статті 62 Конституції України, суд вважає, що працівниками податкової служби не доведено належним чином вчинення ОСОБА_1 конкретних порушень податкового законодавства, отже суд не може перевірити наявність у діях або бездіяльності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, а тому справа підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283-284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області О.О. Квітка