Справа № 555/1587/23
Номер провадження 3/555/679/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2023 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Старовецької Ю.В.

за участю

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , пенсіонерки,

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №938394 від 25.07.2023 року ОСОБА_1 15.07.2023 року біля 15 години в АДРЕСА_1 вчинила сварку з ОСОБА_2 , ображала нецензурними словами, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії особи кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, а також іншими документами.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що вона є дружиною рідного племінника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , вони проживають по сусідству, однак між ними вже близько 10 років існують неприязні стосунки, часто виникають сперечки. Так, 15.07.2023 року вона принесла і викунула у двір господаства потерпілої коров`яче лайно, так як потерпіла не бажає прибирати за своєю коровою, яка постійно випорожнюється перед її двором, це стало приводом до чергової суперечки, під час якої ОСОБА_2 висловлювалась на її адресу нецензурною лайкою.

Згідно письмових пояснень потерпілої ОСОБА_2 року ОСОБА_1 принесла і викунула у двір її господаства коров`яче лайно, пояснивши до їй заважає її корова, це стало приводом до чергової суперечки.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши докази, прийшов до наступних висновків.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства - порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Дрібним хуліганством є правопорушення, за яке, передбачена адміністративна (дрібне хуліганство) або кримінальна (злісне хуліганство) відповідальність, склад яких є один і той же: хуліганство - це порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке передбачає вчинення дій, явно направлених на безпричинне порушення громадського порядку, на протиставлення йому себе, із ігноруванням прав і свобод інших осіб.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства.

Оскільки між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 існують неприязні відносини, її дії не були спрямовані протии громадського порядку, а були результатом конфлікту, що виник через тривалі неприязні відносини.

На підставі досліджених доказів суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, ст.247 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Копію повного тексту постанови протягом трьох днів вручити або надіслати особі, щодо якої її винесено.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду.

Суддя Березнівського

районного суду Старовецька Ю. В.