Справа № 595/900/23
Провадження № 3/595/492/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2023 м. Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Тхорик І.І., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з Відділення поліції №2 (м.Бучач) Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області на:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , працюючої викладачем Тернопільського НПУ ім.Гнатюка,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №065366 від 19 травня 2023 року, 06 травня 2023 року близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в с.Переволока по вул.Шкільній, безпричинно почала чіплятися до ОСОБА_2 , кричала до нього, гримала брамою, на зауваження не реагувала, чим своїми діями вчинила дрібне хуліганство та скоїла правопорушення, передбачене ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи присутньою у судовому засіданні, вину в інкримінованому їй правопорушенні заперечила, пояснила, що вони з ОСОБА_2 проживають по сусідству та уже тривалий час перебувають у неприязних відносинах. Останній безпричинно ображає її літніх батьків та її. Батько напередодні по телефону сказав їй, що ОСОБА_2 черговий раз його зачепив та в розмові сказав, що переламає її. Того дня, при зустрічі з ОСОБА_2 вона лише запитала його щодо висловлювань в її сторону, які мають ознаки погроз. Проте, ОСОБА_2 , поводячись агресивно, вилив на неї відро брудної води, після чого вона дійсно гримала у браму, щоб той вийшов і пояснив свій вчинок.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши докази по справі, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд відповідно до вимог ст.245, 280 КУпАП повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих, головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Конфлікт це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Приймаючи до уваги те, що правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к роз`яснено, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.

Верховний Суд дійшов висновку, що за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

В той же час дії ОСОБА_1 при складанні протоколу працівниками поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Проте, з пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, слідує, що конфлікт між нею та ОСОБА_2 був викликаний особистими неприязними відносинами та постійними провокаціями до конфліктів останнього відносно неї. Саме вона в той день звернулася за захистом до працівників поліції, оскільки ОСОБА_2 вилив на неї з відра брудну воду, після чого вона дійсно почала гримати в його браму, однак не з хуліганських мотивів, а з відчаю, щоб той пояснив свої дії.

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Так, згідно долученого до адміністративної справи протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.05.2023, ОСОБА_1 просить притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , жителя с.Переволока, який 06.05.2023, близько 12.30 год., в ході словесного конфлікту, вилив на неї відро брудної води, завдавши їй матеріальної та моральної шкоди.

До матеріалів адміністративної справи долучені письмові пояснення ОСОБА_2 від 06.05.2023, який повідомив, що 06.05.2023 він разом зі своїм братом ОСОБА_3 , перебуваючи по особистих справах у м.Бучач, близько 12 год. 40 хв. приїхали до місця його проживання в АДРЕСА_2 , та припаркувались напроти воріт на узбіччі. Коли вони вийшли з автомобіля, то до них підійшла його сусідка ОСОБА_1 , яка безпідставно почала його ображати, висловлюватися нецензурною лайкою, з метою уникнення конфлікту, він зайшов до свого помешкання, проте ОСОБА_1 продовжувала нецензурно виражатися в його адресу та в адресу його брата ОСОБА_3 , при цьому розхитуючи браму і наносячи ногою пошкодження металопрофілю яким обладнана брама, що ним було зафіксовано на відеокамеру мобільного телефону. В подальшому, з метою припинення протиправних дій ОСОБА_1 , взяв відро, наповнене водою та вилив його у напрямку ОСОБА_1 .

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 06.05.2023, вона приїхала до своїх батьків в АДРЕСА_3 . Вже більше двох років їхня сім`я конфліктує із сім`єю ОСОБА_2 , який проживає через дорогу від їхнього будинку. 06.05.2023 приблизно о 12 год. 30 хв. вона поверталася із магазину та побачила, що на вулиці стоїть ОСОБА_2 із своїм братом. Коли проходила повз них, то спитала ОСОБА_2 чому він їй погрожує, так як такий факт їй повідомив її батько. В свою чергу, ОСОБА_2 почав обзивати її нецензурними словами та пішов на подвір`я. Коли вона перебувала неподалік огорожі, то ОСОБА_2 зі свого подвір`я вилив на неї з відра брудну воду. Після чого, її сестра викликала працівників поліції.

За даними рапорту ст. інспектора-чергового ВП №2 (м.Бучач) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області Бойчука Р.В. від 06.05.2023, 06.05.2023 о 12.41 год. надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , 1987 р.н., жительки с.Переволока Чортківського району про те, що сусід ОСОБА_5 наніс тілесні ушкодження сестрі заявниці ОСОБА_1 , 1974 р.н.

Згідно характеристики Бучацької міської ради №57 від 19 травня 2023 року, ОСОБА_1 , жителька м. Тернопіль, яка періодично проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 , в конфліктних ситуаціях з родичами не помічена. Мав місце конфлікт із сусідом ОСОБА_2 , про що від неї поступала заява 08.05.2023.

Долученим до справи DVD-R диском, який переглянутий у судовому засіданні, не підтверджуються показання, які зазначені в письмових поясненнях ОСОБА_2 , щодо нецензурної лайки ОСОБА_1 в його сторону та безпричинного чіпляння.

Обставини, які зазначені в протоколі, зокрема, що ОСОБА_1 безпричинно почала чіплятися до ОСОБА_2 не відповідають дійсності та спростовуються дослідженими у судовому засіданні доказами.

Звертаю увагу, що у матеріалах провадження немає даних, які б характеризували об`єктивну і суб`єктивну сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто того, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушила громадський порядок та спокій громадян чи намагалася це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань.

Натомість, встановлено, що між ОСОБА_1 (її сім`єю) та ОСОБА_6 тривалий час існують неприязні стосунки, що виникли ще задовго до описаних в протоколі подій.

Висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту та інші дії описані у протоколі, утворюють дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Аналіз матеріалів провадження дає підстави для висновку, що дії ОСОБА_1 не були спрямовані на грубе порушення громадського порядку, а конфлікт з ОСОБА_6 був зумовлений особистою неприязню, а не через бажання протиставити себе суспільству та продемонструвати явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а непідтвердження вчинення правопорушення відповідними доказами не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17.

За наведених обставин, факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає за необхідне провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 252, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Тернопільського апеляційного суду через Бучацький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. І. Тхорик