Провадження №3/447/1367/23
Справа №447/3181/23
П О С Т А Н О В А

27.11.2023 суддя Миколаївського районного суду Львівської області Павлів В. Р.,

розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністативне правопорушення серії ВАВ 896832 від 02.10.2023 ОСОБА_1 02.10.2023 близько 00:10 год. перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння голосно кричала, висловлювалася нецензурною лексикою не давала своїм сусідам спати, чим порушила громадський порядок та спокій.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, жодних заяв клопотань на адресу суду не подавала.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ 896832 від 02.10.2023 складеному відносно ОСОБА_1 не вказано місце вчинення правопорушення.

Ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ організацій.

Посягання на ці відносини здійснюється в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних(громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування в свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності адміністративних правопорушень.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, згідно яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вчинення будь-яких хуліганських дій, повинно бути підтверджено поясненнями свідків, потерпілих або іншими доказами, що є необхідним елементом складу даного правопорушення.

До протоколу про адміністративне правопорушення додані письмові пояснення ОСОБА_2 , відповідно до яких він просить вжити заходи до своєї сусідки ОСОБА_1 та її сусіда, які щовечора голосно слухають музику, голосно кричать чим порушують громадський спокій та порядок та письмові пояснення ОСОБА_3 , відповідно до яких вона просить вжити заходи до своєї сусідки, а саме ОСОБА_1 , яка щовечера випиває, голосно кричить та не дає спати, чим порушує громадський спокій та порядок.

Дослідивши протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, який складений на підставі заяви ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 судом встановлено, що підставою складання протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП став шум та музика, які не дали можливості відпочивати сусідам у пізній час доби та які надходили з квартири ОСОБА_4 .

Зважаючи на викладене, суддя вважає, що вказані дії ОСОБА_4 не є підставою для притягнення її до відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Натомість суд звертає увагу на те, що ст. 182 КУпАП передбачена відповідалність за порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів щодо захисту населення від шкідливого впливу шуму чи правил додержання тиші в населених пунктах і громадських місцях.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст .247, 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Павлів В. Р.