Справа № 473/4696/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"29" листопада 2023 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Миронової О.В., за участю секретаря судових засідань Москаленко С.Л., захисників: Усікова О.В., представника потерпілої Вишневського А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вознесенську справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Вознесенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 30.08.2023 року о 17 год 30 хв ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив відносно своєї падчерці ОСОБА_2 , 1990 року народження домашнє насильство психологічного характеру, а саме висловлювався нецензурною лайкою в її сторону. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засідання свою вину не визнав та пояснив, що він уклав шлюб з матір`ю ОСОБА_2 . В них дійсно напружені відносини з потерпілою, але влітку 2023 року мати ОСОБА_2 почала проживати у ОСОБА_1 і з того часу ОСОБА_1 взагалі з ОСОБА_2 не спілкується. 30.08.2023 року ОСОБА_2 зателефонувала своїй матері але слухавку взяв ОСОБА_1 . Під час розмови між ними почалася сварка, але нецензурною лайкою він її не ображав.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 її вітчим з яким вони часто сваряться. 30.08.2023 року ОСОБА_2 була у себе вдома, вирішила зателефонувати матері але слухавку взяв ОСОБА_1 . Під час розмови між ними почалася сварка вході якої він морально тиснув на потерпілу, але нецензурною лайкою не ображав. Про цю телефону розмову знає подруга ОСОБА_2 оскільки про неї вона розповіла їй в той же день.

Свідок ОСОБА_3 пояснила суду, що ОСОБА_2 є її подругою, яка розповідала їй про постійні сварки з вітчимом.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до такого.

Відповідно до вимог ст. ст.245, 256, 280 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце свого тимчасового перебування.

В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 30.08.2023 року не висловлювалася нецензурною лайкою на адресу своєї падчерки ОСОБА_2 , що також підтвердила в судовому засіданні сама потерпіла.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 року, заява №36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

За нормами КУпАП України розгляд справи здійснюється лише щодо особи, відносно якої складений протокол та в межах цього протоколу про адміністративне правопорушення, тому вносити самостійно зміни до викладеної фабули орган, який розглядає справу, не уповноважений.

Тобто, вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, яке полягало в насильстві психологічного характеру, а саме висловлювані нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суд вважає необхідним провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити через відсутність у його діях складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя