Справа № 367/7829/23
Провадження №3/367/3261/2023
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 листопада 2023 року Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого: судді Одарюка М. П.,

з участю: секретаря судового засідання Довгополої І.В.,

прокурора Книгиницька З.О.,

захисника Зайцевої О.В.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ірпінського міського суду Київської області матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, українки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої заступником начальника Комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради Бучанського району, Київської області, дані паспорта НОМЕР_1 , виданий 18.11.1997 Ватутінським РУ ГУ МВС України в м. Києві,

за ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП

встановив:

Відповідно до протоколу № 2080 від 04 жовтня 2023 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, ОСОБА_1 , будучи тимчасово виконуючою обов`язки начальника КП «УЖКГ «Гостомель» та суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно з пп. «а» п.2 ч. 1 ст. 3 Закону України № 1700-VII, порушила вимоги пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII, не вжила заходів щодо недопущення будь якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомила визначений законом орган Гостомельску селищну військову адміністрацію, в особі її начальника, про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між її приватним інтересом і своїми службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 31.03.2023 року № 22 (вважати наказ від 18.12.2022 № 22 згідно бухгалтерської довідки від 15.08.2023 року № 633) «Про надання доплати за розширення зони обслуговування», яким встановила собі доплату за розширену зону обслуговування (вважати встановила надбавку за інтенсивність праці та особливий характер роботи в розмірі 50% від посадового окладу, згідно бухгалтерської довідки від 15.08.2023 року № 633) в розмірі 17146,00 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу № 2081 від 04 жовтня 2023 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, ОСОБА_1 , будучи тимчасово виконуючою обов`язки начальника КП «УЖКГ «Гостомель» та суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно з пп. «а» п.2 ч. 1 ст. 3 Закону України № 1700-VII, порушила вимоги пункту 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII, вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписавши наказ від 31.03.2023 року № 22 (вважати наказ від 18.12.2022 № 22 згідно бухгалтерської довідки від 15.08.2023 № 633) «Про надання доплати за розширення зони обслуговування», яким встановила собі доплату за розширену зону обслуговування (вважати встановила надбавку за інтенсивність праці та особливий характер роботи в розмірі 50% від посадового окладу, згідно бухгалтерської довідки від 15.08.2023 № 633) в розмірі 17146,00 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення,відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Справу №367/7829/23, провадження №3/367/3261/2023 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 2 статті 172-7 КУпАП та справу №367/7829/23, провадження №3/367/3262/2023 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП було об`єднано в одне провадження та присвоєно справі 367/7829/23, провадження № 3/367/3261/2023.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не визнала свою провину, повідомила, що 19.10.2022 року між Гостомельською селищною військовою адміністрацією в особі начальника ОСОБА_2 і нею укладено трудовий контракт, термін дії якого на період виконання повноважень Гостомельської селищної військової адміністрації і відповідно до діючого законодавства керівник підприємства, вона є посадовою особою, на яку поширюється дія закону 1700-VII. При прийнятті на роботу із нею було укладено контракт, умови оплати праці і матеріального забезпечення виплачуються угодою сторін. за умовами контракту їй виплачується заробітна плата, згідно посадового окладу і надбавка в розмірі 50% посадового окладу за інтенсивність праці та особливий характер роботи. Надбавка скасовується або зменшується в разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи відповідно до умов контракту, обґрунтованої висновком перевірки. За її підписом, головним бухгалтером ОСОБА_3 було надіслано лист № 454 від 27.12.2020 року на ім`я начальника Гостомельської селищної військової адміністрації ОСОБА_4 щодо фінансування, з проханням виділити фінансування на виплату заробітної плати, премій і надбавок за грудень 2022 року з додатками із розрахунковою відомістю заробітної плати , із відомістю з премій (надбавок) по кожному окремому працівнику, включаючи і її. ОСОБА_2 на листі № 454 від 27.12.2022 року було накладено резолюцію «бух. до організації та виконання», що підтверджує погодження Гостомельською селищною військовою адміністрацією виділення коштів на виплату працівникам житлово комунального сектору заробітної плати, премій (надбавок) та особисто, їй, надбавки, яка передбачена контрактом. Ніякого окремого наказу про нарахування та виплату собі до посадового окладу надбавки в розмірі 50% не було особисто нею складено та підписано.

Захисник, адвокат Зайцева О.В. надала суду клопотання, в якому просила закрити провадження у справі, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП доведена, заперечує проти клопотання захисника щодо закриття провадження у справі, оскільки не надано доказів того, що начальник Гостомельської селищної військової адміністрації ОСОБА_4 надавав усну вказівку на виділення коштів.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Згідно з статтею 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як встановлено судом, відповідно до трудового контракту з тимчасово виконуючим обов`язки начальника комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» від 19 жовтня 2022 року, укладеного між Гостомельською селищною військовою адміністрацією Київської області, в особі начальника військової адміністрації Борисюка С.Л., який діє на підставі Закону України «Про правовий режим воєнного стану», розпорядження Президента України від 27.07.2022 року № 138/2022 «Про призначення ОСОБА_5 начальником Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області та громадянкою ОСОБА_1 , остання була призначена на посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника Комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства « Гостомель».

Заклад, який очолює ОСОБА_1 , діє на підставі Статуту, затвердженого рішенням Гостомельської селищної ради № 1378-16- VIIІ від 01 листопада 2021 року.

Між адміністрацією і трудовим колективом підписано Колективний договір, відповідно до якого адміністрація зобов`язується здійснювати преміювання працівників за результати праці відповідно до затвердженого Положення про преміювання.

Положенням про преміювання працівників Комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» визначено, що підставою для нарахування і виплати премії є службова записка начальника (керівника) підрозділу, затверджених начальником підприємства.

27.12.2022 року т.в.о. начальника Комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» ОСОБА_1 звернулась до начальника Гостомельської селищної військової адміністрації Борисюка С.Л. з листом, в якому просила здійснити додаткове фінансування по загальному фонду за КПК 5016030 «організація благоустрою населених пунктів» в сумі 634117,28 грн, в т.ч. ЄСВ , для виплати заробітної плати за грудень 2022 року. В додатках до листа були копія розрахункової відомості № 2 та копія відомості премій (надбавок) де серед інших вказана і ОСОБА_1 (графа - адміністрація).

Згідно розпорядження № 312-к від 30 грудня 2022 року Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області «Про преміювання працівників комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради за грудень 2022 року, здійснено додаткове фінансування по загальному фонду за КПК 5016030 «Організація благоустрою населених пунктів» для виплати премій та надбавок працівникам комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради за результатами роботи за грудень 2022 року згідно з відомостями 1,2, що додаються. Фінансовій службі комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради провести відповідні нарахування.

Наказом №22 від 31.03.2023 року т.в.о. комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради, ОСОБА_1 встановлено доплату за розширення зони обслуговування в грудня 2022 року працівникам перекисленим в додатку № 1 до даного договору ( підстава : службова записка ОСОБА_3 ).

Згідно бухгалтерської довідки № 633 від 15.08.2023 року наказ від 31.03.2023 року № 22 за підписом т.в.о. начальника КП «УЖКГ «Гостемель» Т.М. вважати від 18.12.2022 року № 22, який зареєстрований в електронному реєстрі наказів підприємства 18.12.2022 року.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 06 жовтня 2010 року № 21-рп/2010 (пункт 3.2.2.) прямо вказав на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміну «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Отже вчиняючи корупційне діяння особа повинна мати корисливий мотив.

Відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону №1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, та які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: є, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.

Окремо необхідно зазначити, що статтею 27 Закону № 1700-VII передбачені обмеження спільної роботи близьких осіб, зокрема особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам. Виключенням є особи, які працюють у сільських населених пунктах (крім тих, що є районними центрами), а також гірських населених пунктах, а у даному випадку це смт. Гостомель, Київської області, де знаходиться комунальне підприємство «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради.

В частині першій статті 1 Закону № 1700-VII дано визначення термінів, які вживаються в даному Законі та зазначено наступне:

- правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

- реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідальність за частинами першою другою статті 172-7 КУпАП настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

З пункту 2 примітки до статті 172-7 КУпАП видно, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

За змістом статті 172-7 КУпАП особистий інтерес це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Отже з системного аналізу цих норм права необхідно зробити висновок, що суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага для себе або близьких осіб.

Тобто навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у частині першій статті 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Відповідно до пункту 1.1.1. розділу І Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839, тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

Таким чином для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП у сукупності з положеннями Закону № 1700-VII, суд акцентує на тому, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, для встановлення наявності факту прийняття рішення ОСОБА_1 , вчинення чи не вчинення нею дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, суд мав встановити сукупність юридичних фактів.

Доводячи наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи повноваженнями ОСОБА_1 , в протоколі не зазначено, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Так, згідно з підпунктом 1.1.1 розділу 1 Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839 «відсутність дискреційних повноважень виключає наявність реального конфлікту інтересів».

Як видно з матеріалів справи, всі накази про преміювання та встановлення надбавок, які зазначені у протоколі про адміністративні правопорушення, видавались ОСОБА_1 не лише відносно себе, а й інших працівників комунального підприємства «Управління житлово комунального господарства «Гостомель» Гостомельської селищної ради за погодженням з начальника Гостомельської селищної військової адміністрації.

Отже прийняття рішення про преміювання та встановлення надбавок не можна безумовно віднести до дискреційних повноважень т.в.о. начальника КП «УЖКГ « остомель».

Виконання обов`язків, в межах своїх повноважень, ОСОБА_1 , яка видавала накази організаційно-розпорядчого характеру, зокрема накази про преміювання, прийняття на роботу, встановлення надбавок та доплат відносно себе та іншимх працівників, що забезпечили виконання вимог Конституції України та інших законів України і гарантували дотримання трудових прав працівників КП «УЖКГ «Гостомель», ніяким чином не посягнула на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, що виключає в його діях об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Що стосується неповідомлення особою у встановленому законом випадку та порядку по наявність в неї реального конфлікту інтересів ( частина перша статті 172-7 КУпАП).

Згідно з частиною першою статті 28 Закону № 1700-VII, яка носить назву «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Таким чином хоча статтею 28 Закону № 1700-VII і установлено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за частиною першою статті 172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

Суд вважає, що надані до протоколу документи свідчать про те, що начальник Гостомельської селищної військової адміністрації Борисюк С.Л. як особа, якій була безпосередньо підпорядкована та підзвітна ОСОБА_1 при отриманні листа за №454 від 27.12.2022р. з додатками, зокрема, відомостю про премії (надбавки), при винесенні розпорядження №312-к від 30.12.2022р. був обізнаний про те, що і відносно ОСОБА_1 стоїть питання щодо виплати їй надбавки до посадового окладу у розмірі 17 146,00 грн.

Форма повідомлення зідно положень Закону України "Про запобігання корупції" не визначена, те, що ОСОБА_2 проставив резолюцію 27.12.2022р. "до організації/виконання" і в подальшому підписав розпорядження, свідчить про фактичне повідомлення безпосереднього керівника про внесення подання стосовно виплати надбавки до посадового окладу ОСОБА_1 .

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення. Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно з статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

ЄСПЛ у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

ЄСПЛ неодноразово констатував, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин» і такі факти мають бути досить переконливими, щоб суд на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення правопорушення та враховуючи, що практика ЄСПЛ вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» і таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (пункт 53 рішення Суду від 20 серпня 2012 року у справі «Федорченко та Лозенко проти України»).

З протоколів про адміністративні правопорушення та доданих до них доказів не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом т.в.о. КП «УЖКГ «Гостомель» та його службовими повноваженнями з вирішення питання про преміювання, прийняття на роботу, встановлення надбавок та доплат, не зазначено в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття ним зазначеного рішення.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 при виданні та підписанні наказів про преміювання, відносно неї та інших працівників відсутня суперечність між її особистими інтересами та службовими повноваженнями, наявність яких могла б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих йому службових повноважень.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1,2 статтею 172-7, п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и в

:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання у 10-ти денний строк, з дня винесення постанови, апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.П. Одарюк