П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.11.2023 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Т. В. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Полку патрульної поліції у місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, РНОКПП: в матеріалах справи відсутній, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 24.10.2022 Білоцерківським відділом ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській областіраніше не притягувалася до адміністративної відповідальності,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 217300, 28.09.2023 о 20:10 год по бульвару Михайла Грушевського в м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 не виконував законне розпорядження про припинення правопорушення, а саме дрібного хуліганства у формі нецензурної лайки у бік поліцейських, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 своєї винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що ніяких подібних дій зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення він не вчиняв. 28.09.2023 близько 20:00 год він їхав на мопеді в шоломі, його наздогнали поліцейські і зупинили, повідомили, що він порушив ПДР, однак відео не показали. Коли до нього підійшов поліцейський, то відразу запитав, що у мене такий шолом, схожий на головний убір. Потім вони попросили надати документи, що засвідчують особу, однак він пояснив, що не є «особою», а є людиною, чоловіком, і попросив так до нього не звертатися, далі слово за словом почали сперечатися. Він взагалі не впевнений, що це були працівники поліції, оскільки показали не посвідчення, а лише додаток до жетону. Вважає, що оскільки поліцейські побачили, що він їхав у шоломі, тому придумали якесь порушення ПДР. Можливо десь у його розмові промайнули якісь нецензурні слова, однак вони не були спрямовані не у сторону поліцейських, він просто повідомляв їм, що вони ведуть себе не правильно. Далі вони його затримали, одягли кайданки і доставили до відділку поліції. Кайданки затягли так, що у нього ще й досі німіє палець руки. У відділку без його дозволу поліцейський дістав телефон, почав переглядати інформацію, яку він містить. Знайшов у телефоні документи на нього та почав оформляти атеріали, тому що він їм так не відрекомендувався, а просто сказав, що його звати ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

У ч. 1 ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: відомості про особу, яка притягається до відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ст. 254 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Статтею 185 КУпАП передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Так, злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки. Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Відмова правопорушника проявляється в недвозначній формі словами, жестами, мовчанням та ін.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі поліцейського під час виконання ним службових обов`язків, а також в учиненні таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця через їхню участь в охороні громадського порядку. Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, що мається на увазі, воно вважається закінченим з моменту вчинення.

Згідно із постановою Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні службових обов`язків, оскільки вимога або розпорядження поліцейського це акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі та має бути законодавчо обґрунтованим.

Згідно приписів ч. 1 ст. 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань: вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях.

Під час розгляду справи з`ясовано суть вимоги працівника поліції, з метою надання оцінки законності, що відповідно до постанови Верховного Суду України від 03 березня 2014 року по справі № 5-49к13, рішення Європейського суду з прав людини по справі «Веренцов проти України» від 11 квітня 2013 року, є обов`язковим елементом для кваліфікації дій за ст. 185 КУпАП.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

До протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 посадовою особою, яка складала протокол додано рапорт поліцейського, протокол про адміністративне затримання серії АЗ № 111506 від 28.09.2023, відеозапис з нагрудних камер поліцейських.

Так, на переглянутому судом відеозаписі не зафіксовано факту нецензурної лайки ОСОБА_1 в сторону поліцейського, не зафіксовано наполегливого, неодноразово повтореного законного розпорядження працівника поліції припинити правопорушення та не зафіксовано відмови ОСОБА_1 від його виконання.

Враховуючи вище наведене, суддя вважає, що матеріали справи не містять фактичних даних, які б підтверджували сам факт злісної непокори законному розпорядженню поліцейського при виконанні ним службових обов`язків ОСОБА_1 , будь-яких доказів на підтвердження вчинення ним інкримінованого йому правопорушення матеріали справи не містять, а наявний відеозапис не підтверджує обставини, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, тому встановити одну із складових адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а саме наявність об`єктивної сторони цього адміністративного правопорушення, неможливо.

Згідно із ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Вказані вище обставини в сукупності дають підстави для висновку про відсутність складу правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП в діях ОСОБА_1 .

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП, підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 9, 185, 221, 247, 254, 256, 279, 283, 285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА