Єдиний унікальний номер 725/8911/23
Номер провадження 3/725/3498/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2023 року м. Чернівці

Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Федіна А.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил передбачене ч. 6 ст. 470 МК України громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 , виданий 06.08.2012 року, уповноваженим органом 7301, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про порушення митних правил від 30.09.2023 року №1001/40800/23, 25.09.2023 року о 03 год. 05 хв. на територію п/п «Порубне-Сірет» Чернівецької митниці в зону митного контролю заїхав мікроавтобус марки Mercedes-Benz Sprinter 318, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який слідував з України до Румунії під керуванням громадянина Молдови ОСОБА_2 . В даному транспортному засобі в якості пасажира також слідував громадянин України ОСОБА_1 .

За результатами здійснення митних процедур системою АСАУР ПІК «Інспектор» було згенеровано обов`язкові митні формальності, внаслідок чого встановлено, що 15.02.2016 року громадянин України ОСОБА_1 ввіз на митну територію України через автомобільний пункт пропуску «Порубне-Сірет» Чернівецької митниці, у митному режимі транзит, автомобіль марки Skoda Octavia, реєстраційний номерний знак Чехії НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 . При проведені опитування 19.02.2023 року громадянин ОСОБА_1 не надав підтверджуючих документів про наявність фактів аварії, дій обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб щодо порушення строку транзиту автомобіля марки «BMW 530», реєстраційний номерний знак Болгарії « НОМЕР_5 », кузов НОМЕР_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 90, ст. 95 МК України, Транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома митними органами України або в зони діяльності одного митного органу без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності. Граничний строк транзитного перевезення для автомобільного транспорту становить - 10 діб, а у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб.

Відповідно до інформації програмно-інформаційного комплексу «Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення» ЄАІС ДФС встановлено, що станом на 30.09.2023 року транспортний засіб марки «BMW 530», реєстраційний номерний знак Болгарії « НОМЕР_5 », кузов НОМЕР_6 за межі митної території України вивезеним не значиться та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Таким чином, враховуючи положення та норми, що передбачені ч. 1 ст. 31, ст.ст. 318, 495 МК України, громадянин України ОСОБА_1 перевищив встановлений ст. 95 МК України строк доставки транспортного засобу, що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення у митному режимі транзиту на митній території України більше ніж на тридцять діб.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, в його інтересах діяв захисник, який звернувся до суду з клопотанням про закриття провадження у справі з підстав відсутності в діях ОСОБА_1 події і складу правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, посилаючись но норми ст. 58 Конституції України, оскільки ч. 6 ст. 470 МК України набула чинності 22 серпня 2019 року, а тому ОСОБА_1 не може бути притягнутий до відповідальності за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення. Також звертав увагу на процесуальні порушення, які були допущенні під час скадання протоколу про ПМП.

Згідно вимог ст.245 КУпАП, ст.486 МК України, завданням у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді кожної справи суддя зобов`язаний з`ясувати обставини, передбачені ст.280 КУпАП, ст.489 МК України, а винесене у справі судове рішення має ґрунтуватись на конкретних доказах.

Згідно ст. 508 МК України, у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи.

До процесуальних дій належать, зокрема, складення протоколу про порушення митних правил, опитування осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, свідків, інших осіб, витребування документів, необхідних для провадження у справі про порушення митних правил, або належним чином завірених їх копій чи витягів з них.

Згідно ст. 254 КУпАП, ч. 1 ст. 494 МК України, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою посадовою особою.

Таким чином, протокол про ПМП є одним із доказів у справі про адміністративне правопорушення, оцінку якому надає суд.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 494 МК України, протокол про ПМП повинен містити необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено.

Так, у протоколі про ПМП від 30.09.2023 року №1001/40800/23 зазначено, що до відповідальності притягається громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та до протоколу долучено копію закордонного паспорту НОМЕР_1 , виданого 06.08.2012 року на підставі якого встановлено особу, яка притягається до відповідальності, натомість строк дії такого документу закінчився 06.08.2022 року.

Слід зазначити, що захисником до матеріалів справи долучено копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 , де написання його по батькові різниться з тим, що вказане у протоколі, а саме згідно паспорту по батькові особи, яка притягається до відповідальності « ОСОБА_3 », натомість у протоколі зазначено як « ОСОБА_4 ».

Так, ст. 28 ЦК України передбачено, що ім'я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Також, у протоколі про ПМП було допущено помилку в частині ідентифікуючих даних ввезеного в режимі транзиту транспортного засобу, зокрема в одному із абзаців вказано, що ОСОБА_1 ввіз автомобіль марки Skoda Octavia, реєстраційний номерний знак Чехії НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , натомість в подальшому по тексту протоколу йде мова про автомобіль марки «BMW 530», реєстраційний номерний знак Болгарії « НОМЕР_5 », кузов НОМЕР_6 . Така неточність виправлена службовою запискою головного державного інспектора ВМО №1 м/п «Вадул-Сірет» Чернівецької митниці.

У рішенні в справі «Карелін проти росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Таким чином, суд позбавлений можливості самостійно усувати неточності у протоколі про ПМП, в тому числі ті, які стосуються анкетних даних особи, яка притягається до відповідальності.

Європейський суд із прав людини (ЄСПЛ) поширює стандарти та процедурні гарантії, встановлені Конвенцією для кримінальних проваджень, на провадження у справах про адміністративні правопорушення, вважаючи їх кримінальними провадженнями по суті і за змістом. Тобто, фактично «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення.

Виходячи з наведеного та зважаючи на висновки, що містяться у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії» можна дійти висновку, що фабула, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, по суті становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді.

З системного аналізу наведеного вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується із практикою та позицією ЄСПЛ.

Таким чином, з будь-якими виправленнями, які вносяться у протокол про ПМП має бути ознайомлена особа, яка притягається до відповідальності, натомість матеріали справи не містять відомостей про те, що ОСОБА_1 був ознайомлений зі змістом службової записки головного державного інспектора ВМО №1 м/п «Вадул-Сірет» Чернівецької митниці.

У відповідності до ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу може винести постанову про проведення додаткової перевірки у якій зазначаються конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

Окрім того, за наслідками доопрацювання працівникам митниці слід також уточнити анкетні дані особи, яка притягається до відповідальності та встановити його особу на підставі дійсного документу.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 494, 525 - 529 Митного Кодексу України, ст.ст.8,-11, 278 КУпАП -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил передбачене ч. 6 ст. 470 МК України громадянина України ОСОБА_1 повернути Чернівецькій митниці Державної митної служби України для проведення додаткової перевірки.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна