ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/280/23 Справа № 695/485/23 Категорія: ст.173 КУпАПГоловуючий у І інстанції Бойко Н. В. Доповідач в апеляційній інстанції Соломка І. А.
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Соломка І.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення № 695/485/23 щодо ОСОБА_1 , що надійшли з Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , -

в с т а н о в и л а:

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2023 року відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, непрацюючої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП - закрито на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення,

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 801081 від 07.02.2023 ОСОБА_1 05 лютого 2023 року близько 21 години 40 хвилин в АДРЕСА_2 , на вулиці навпроти домоволодіння ОСОБА_2 виражалася цензурною лайкою у бік останньої, чим порушила спокій ОСОБА_2 .

Дії ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як вчинення дрібного хуліганства.

Не погоджуючись з постановою суду, вважаючи, що при винесені постанови суд порушив норми матеріального права, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просила скасувати постанову Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10.04.2023, та прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Апеляційні вимоги мотивувала тим, що встановлені обставини події за участі ОСОБА_1 не були направлені виключно проти неї, а були направлені й проти громадського порядку та спокою громадян, поведінка ОСОБА_1 , нецензурна лайка, яку вона поширювала, була об`єктивно неприйнятною та порушувала громадський порядок і спокій громадян. Вважає, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи і підтверджується доказами, а саме, протоколом про адміністративне правопорушення, аудіо записом, показаннями свідків. Зауважила, що в судовому засіданні суду першої інстанції ОСОБА_1 визнала факт нецензурної лайки і свого голосу на аудіо записі, які вона здійснювала у присутності працівників поліції.

ОСОБА_2 просила апеляційний суд врахувати ту обставину, що ОСОБА_1 подібні дії вчиняє систематично і неодноразово притягувалася до адміністративної відповідальності, однак судом справи відносно неї закривалися з різних причин. Вважає, що безкарність ОСОБА_1 стимулює її до вчинення нових правопорушень, приниження її - ОСОБА_2 честі і гідності та її родини, та принижує її репутацію серед сусідів та громади.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання до суду апеляційної інстанції не з`явились, про розгляд справи сповіщались належним чином, заяви про відкладення розгляду справи від них не надходили.

Відповідно до вимог ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Неявка в судове засіданні особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформації про належне повідомлення цих осіб.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на вищевикладене, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, апеляційний суд вважає можливим розглянути апеляційну скаргу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідності та особи, яка подала апеляційну скаргу, на підставі доводів, викладених в апеляційній скарзі, а також доказів, які містяться в матеріалах справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Суд, у відповідності до приписів ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 173 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення; чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Апеляційний суд, дослідивши наявні у матеріалах справи докази на предмет належності та достатності, визнає, що місцевий суд дав належну, об`єктивну оцінку кожному процесуальному документу, який міститься у матеріалах справи, відтак встановив, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Висновки суду першої інстанції апеляційний суд визнає обґрунтованими, доводи апелянта про їх сумнівність такими, що не знайшли свого підтвердження.

Так, відповідно до положень статті 173 КУпАП дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

При цьому, за загальним правилом, поняття «громадське місце» визначається як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, котрі порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.

Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому, як згадувалось вище, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки в ході апеляційного перегляду справи не встановлено обставин, які б спростовували вказані висновки суду.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме: протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 801081 від 07.02.2023 ОСОБА_1 05 лютого 2023 року близько 21 години 40 хвилин в АДРЕСА_2 , на вулиці навпроти домоволодіння ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою у бік останньої, чим порушила спокій ОСОБА_2 .

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 , які вона надала в судовому засіданні суду першої інстанції, вона своєї вини у вчиненні дрібного хуліганства не визнала, пояснила, що протягом 8 років у неї з ОСОБА_2 напружені стосунки, вони одна на одну писали заяви до поліції, та притягувалися до відповідальності. 05.02.2023 ввечері до неї в гості прийшов ОСОБА_3 , коли вони вийшли з будинку, то почули бубоніння за парканом. А потім вона почула звук, як об крильце будинку щось б`ється, та підійшовши побачила, що розбиті два яйця. Вона викликала поліцію та чекала на їх приїзд. Зазначила, що хуліганські дії стосовно ОСОБА_2 не вчиняла.

На переконання апеляційного суду, судом першої інстанції правильно встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся конфлікт, однак він відбувся не на грунті хуліганства, а на грунті тривалих особистих неприязних відносин, оскільки в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Такі встановлені у судовому засіданні обставини підтверджують відсутність у діях ОСОБА_1 обов`язкової суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже, складу зазначеного правопорушення.

Доводи апелянта про те, що дії ОСОБА_1 , яка виражалася нецензурно лайкою, не були направлені виключно проти неї, а були направлені й проти громадського порядку та спокою громадян, апеляційний суд вважає неспроможними, оскільки вони спростовуються матеріалами справи. Як вбачається з матеріалів справи, події відбувалися на вулиці, навпроти домоволодіння ОСОБА_2 , яке судом не було визначено громадським місцем, а отже в свою чергу ОСОБА_1 не було порушено громадський спокій.

Таким чином, суд першої інстанції, детально вивчивши матеріали та обставини справи, давши їм належну оцінку, прийшов до обґрунтованого висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та правомірно прийняв рішення про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Так, закриваючи провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, судом було повно та об`єктивно досліджено докази, що містяться в матеріалах справи, а також допитано в судовому засіданні ОСОБА_2 , як учасницю конфлікту, та свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , і їх поясненням була надана належна оцінка.

У відповідності до положень ч.1 ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Твердження апелянта про те, що постанова суду не в повній мірі відповідає вимогам закону, зокрема, суд порушив норми матеріального права неправильно витлумачивши склад дрібного хуліганства у частині суб`єктної сторони апеляційний суд не приймає до уваги, оскільки при розгляді справи в суді першої інстанції порушень норм матеріального чи процесуального права допущено не було. Суддя відповідно до вимог ст.ст.245 та 280 КУпАП повно і всебічно з`ясував усі обставини, що мали значення для правильного вирішення справи.

Доводи ОСОБА_2 про наявність багатьох справ відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, по яких суд закривав провадження, та те, що остання вчиняє систематично подібні дії, не свідчить про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, а свідчить лише про наявність тривалих неприязних відносин між ними. Що ж стосується диску, який був приєднаний органом поліції до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №801081 від 07.02.2023, і на який посилається ОСОБА_2 в апеляційний скарзі, то він був визнаний судом першої інстанції неналежним доказом, оскільки на ньому лише чути нецензурну лайку якихось осіб, які не називають імен та прізвищ, відео не має зображення.

Разом з тим, ОСОБА_2 не було надано будь-яких інших доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції щодо відсутності у діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Із огляду на вищезазначене, постанова суду першої інстанції відповідає вимогам закону, підстав для її зміни чи скасування суд апеляційної інстанції не вбачає, у зв`язку з чим залишає постанову без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.294 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

Постанову Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10 квітня 2023 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрито на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, - залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 - без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Соломка