"19" травня 2023 р. Справа № 363/2615/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі призначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 472695 від 22.04.2023 року вбачається, що 21 квітня 2023 року близько о 13 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила домашнє насильство відносно свого чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: умисні дії фізичного та психологічного характеру, що полягали у штовханні та вираженні в його бік нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода його фізичному та психологічному здоров`ю.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання шляхом направлення SMS-повідомлення про дату, час і місце судового засідання на номер телефону, що вказаний у матеріалах справи про адміністративне правопорушення. Про причини неявки ОСОБА_1 не повідомила, будь-яких заяв, клопотань, у тому числі про відкладення судового розгляду, не надходило.

У судове засідання потерпілий ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , також не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання шляхом направлення SMS-повідомлення про дату, час і місце судового засідання на його номер телефону, що вказаний у матеріалах справи про адміністративне правопорушення. Про причини неявки ОСОБА_2 не повідомив, будь-яких заяв, клопотань, у тому числі про відкладення судового розгляду, не надходило.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Оскільки ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового розгляду справи про адміністративне правопорушення шляхом направлення SMS-повідомлення, що було доставлено на її номер телефону, що вказаний у матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а також враховуючи, що у протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 своїм підписом засвідчила, що її повідомлено про те, що розгляд її справи буде здійснюватися у Вишгородському районному суді Київської області за викликом, а також зважаючи на те, що клопотань про відкладення судового розгляду суду не надала, а справа про адміністративне правопорушення, передбачене 173-2 КУпАП, відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП не належить до переліку справ, що розглядаються за обов`язкової присутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності, то суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

При цьому відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП єдиними уповноваженими суб`єктами на збирання доказів є органи та посадові особи, що відповідно до чинного законодавства мають право на складання протоколу про адміністративне правопорушення. У зв`язку з цим суд, на розгляд якого передаються протоколи про адміністративне правопорушення, складені уповноваженими особами (органами публічної влади чи посадовими особами), не має повноважень щодо самостійного та ініціативного збирання доказів як на підтвердження винуватості, так і на підтвердження невинуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлення або спростування обставин та фактів вчиненого правопорушення. У противному випадку це призведе до перебирання судом на себе функцій обвинувачення, що суперечить правовій природі та призначенню суду в межах провадження у справах про адміністративне правопорушення.

У ч. 1 ст. 173-2 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Таким чином, притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, може мати місце лише за умови, коли в межах провадження у справі про адміністративне правопорушення судом шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, зібраних та поданих на його розгляд уповноваженим органом (посадовою особою), буде встановлено факт вчинення домашнього насильства конкретною особою, тобто факт вчинення умисних діянь відповідного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкоди фізичному або психологічному здоров`ю потерпілого.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що матеріали справи про адміністративне правопорушення складаються з протоколу, заяв та письмових пояснень потерпілого та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. На додаток до цього матеріали справи містять копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , з якого вбачається факт наявності шлюбних відносин між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У той же час свідоцтво про шлюб дає суду можливість дійти до висновку, що ОСОБА_1 є особою, на яку поширюються вимог законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству, тобто вона наділена ознаками спеціального суб`єкта складу правопорушення. Однак свідоцтво про шлюб не є тим доказом, на основі якого суд може відтворити фактичні обставини правопорушення, встановити конкретний характер протиправних дій, тобто встановити наявність у діях ОСОБА_1 ознак об`єктивної сторони.

На додаток до цього суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є за своєю сутністю процесуальним документом, яким фіксується факт правопорушення, висувається обвинувачення особі у вчиненні адміністративного правопорушення та визначаються подальші межі, зокрема, судового розгляду, під час якого на основі доказів суд має встановити наявність або відсутність обставин та фактів, що зазначені у протоколі. Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення за своєю сутністю не може бути єдиним доказом по справі та не може вказувати на те, що обставини та факти, зазначені у ньому, мали місце в об`єктивній дійсності.

У свою чергу рапорти працівників поліції лише у сукупності з іншими доказами, на основі яких суд може відтворити обставини та факти вчиненого правопорушення, може покладатися в основу винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення. А заява та письмові пояснення потерпілої, свідків можуть бути належним та достовірним доказом по справі за умови можливості суду безпосередньо сприймати та отримувати ці пояснення у судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що уповноваженими особами, передбаченими ч. 2 ст. 251 КУпАП, у повному обсязі не виконано свій обов`язок щодо збирання доказів, внаслідок чого матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять достатньої сукупності належних, допустимих та достовірних доказів, що дають можливість встановити у його діях наявність ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Тобто, у матеріалах справи відсутні докази, на основі яких суд мав би можливість встановити, що ОСОБА_1 дійсно штовхала потерпілого, виражалася в його бік нецензурною лайкою, а також чи могло це спричинити шкоду здоров`ю потерпілого.

З урахуванням цього суд доходить до висновку, що уповноваженими особами не доведено ані факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, ані її вину у вчиненні вказаного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості в силу положень Конституції України, то суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 173-2, 221, 247, 251 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за фактом вчинення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення у її діях.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Суддя О.В. Рукас