Номер провадження 3/754/2735/23
Справа №281/171/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва ЛІСОВСЬКА О.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

зареєстрованого у

АДРЕСА_1 , проживаючого (згідно протоколу)

у АДРЕСА_2 ,

за ч. 5 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

15.05.2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КпАП України.

Справа надійшла з Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, згідно постанови судді від 27.04.2023 року про передачу справи за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

Перевіривши дотримання вимог Кодексу про адміністративні правопорушення України щодо дотримання правил підсудності, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно вимог ст.. 276 КпАП України справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. Справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121-126, 127-1-129 і 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, особа, яка притягується до відповідальності, ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно Витягу з Єдиного державного демографічного реєстру № 73996 від 16.05.2023 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Коростенського міськрайонного суду, задовольняючи клопотання ОСОБА_1 та визначаючи підсудність даної справи Деснянському районному суду м. Києва, зазначив, що розгляд даної справи повинен відбуватися за місцем обліку транспортного засобу. Також суддею зазначено, що таке рішення приймається з метою дотримання прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на участь у розгляді справи.

Але при цьому суддею було проігноровано той факт, що ОСОБА_1 зареєстрований у Житомирській області, місцем його проживання є Київська область, м. Обухів. Яким чином можливо дотримання прав особи на участь у розгляді справи саме у Деснянському районі м. Києва, якщо особа і зареєстрована і проживає за межами м. Києва.

Також слід зазначити, що безпідставними є посилання судді на визначення підсудності за місцем обліку транспортного засобу, оскільки вказаний транспортний засіб Додж д/н НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , а не ОСОБА_1 .

Наведене вище свідчить про те, що питання про передачу справи за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва було вирішено без урахування всіх обставин справи, зокрема, і тієї обставини, що місцем реєстрації позивача є саме Коростенський район Житомирської області, у зв`язку з чим розгляд даної справи саме Коростенським міськрайонним судом Житомирської області, якому було визначено підсудність Житомирським апеляційним судом, буде законним та відповідати нормам діючого законодавства.

Суд вважає за доцільне також звернути увагу на ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Але при цьому Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 §1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Однак суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 §1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

Але постановою про передачу справи за підсудністю було обмежено право всіх учасників на своєчасний розгляд справи по суті, оскільки на момент надходження даної справи до Деснянського районного суду м. Києва тримісячний строк, передбачений КпАП України, для притягнення особи до адміністративної відповідальності, сплив.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, встановлені у справі обставини, суддя приходить до висновку, що дана справа повинна бути направлена на розгляд до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 276 КпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

Передати матеріали справи № 281/171/23 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КпАП України на розгляд до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з моменту винесення.

Суддя О.В.Лісовська