ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрултної поліції в Житомирській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 130 ч.1 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 12.12.2022 о 03 год. 53 хв. в м. Житомирі, вул. Покровська, 149 водій ОСОБА_1 керував т/з AUDI д.н.з. НОМЕР_2 в стані наркотичного сп`яніння. Огляд на стан наркотичного сп`яніння, у встановленому законом порядку, проводився у лікаря-нарколога та підтверджується висновком № 845 від 12.12.2022.

ОСОБА_1 в судові засідання не з`яився, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, шляхом направлення СМС-повідомлень, які останнім отримано. Про причини поважності своєї неявки не повідомив.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймі не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймі повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися проваджденням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуюються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

В судове засідання не з`явилася захисник Ткачук О.С., направила до суду заяву про відкладення розгляду справи, оскільки вона перехворіла, не повністю оправилася та не змогла ознайомитися з матеріалами справи. Зазначений захисник з січня 2023 року до суду не з`являється мотивуючими причину відкладення різними хворобами, падінням під час ожеледиці, необхідність реабілітації, проходження обстеження в Республіції Польща тощо. Твердження захисника про те, що вона не ознайомлена з матеріалами справи суд відхиляє, оскільки 13.03.2023 за клопотанням захисника, справа сформована через "Електронний суд", з яким захисник ознайомилися ще в березні 2023 року. З огляду на наведене, суд приходить до висновку про зловживання захисником своїх прав і невиконання обов`язків.

З метою недопущення необгрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених статтями 277, 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 та захисника Ткачук О.С. у судові засідання неповажними і розцінює їх неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у їх відсутність. При цьому, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП участь особи щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП не є обов`язковою.

Дослідивши матеріали справи, додатково витребувати матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Доказом вини ОСОБА_1 суду надано висновок щодо результатів огляду з метою виявлення стану сп`яніння № 845 від 12.12.2022, згідно якого ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 не виявлено. В сечі виявлено амфетамін. При цьому, висновок лікаря не містить даних про те, що у ОСОБА_1 встановлено стан наркотичного сп`яніння, як про це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні акту медичного огляду до вищевказаного висновку у ОСОБА_1 не виявлено ознак алкогольного та наркотичного сп`яніння. Поведінка ОСОБА_1 лікарем встановлена, як адекватна, останній орієнтований всебічно.

Інших доказів, окрім зазначеного висновку лікаря, про те, що в сечі ОСОБА_1 виявлено амфетамін,при цьому не встановлено стан наркотичного сп`яніння, суду не надано, як і не здобуто під час судового розгляду.

Крім того, звертає увагу та обставина, що працівниками поліції в порушення вимог ст. 266 КУпАП ОСОБА_1 не було відсторонено від керування транспортним засобом, а навпаки останьому було дозволено продовжувати рух самостійно.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністартивна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП., що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко