Справа № 473/6098/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"22" листопада 2023 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ст.173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває у декретній відпустці, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАВ № 984171 від 28.10.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «28.10.2023 року в АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_1 вчинила конфлікт, в ході якого образливими словами висловлювалася в бік гр. ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство».

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Окрім протоколу ВАВ №984171 від 28.10.2023 року судом було досліджено долучені до нього матеріали та встановлено, що вони не підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства.

До справи долучено письмові пояснення ОСОБА_2 від 28.10.2023 року, які ті надала поліції під час складання протоколу, з яких вбачається, що вони з ОСОБА_1 сусіди і конфлікт між ними виник через кота, який місяць назад застряг у вікні ОСОБА_1 , коли тої не було вдома, а вона витягла кота та забрала до себе додому, щоб полікувати йому пошкоджену лапку. 28.10.2023 року до неї прибігла сусідка та почала вимагати, щоб вона повернула кота, при цьому вчепилась у волосся ОСОБА_2 . Коли вона віддала кота, сусідка пішла додому, таким чином вирішили конфлікт. Вказує, що звертатись до лікарні не бажає, оскільки тілесних ушкоджень не отримала. В письмових поясненнях ОСОБА_1 , які та надала поліції під час складання протоколу, вона вказала, що місяць тому вона поїхала за кордон у справах, а свого кота залишила на сусідку. Коли повернулась, то дізналась, що кіт через вікно намагався втекти, а сусідка забрала його до себе. Коли вона прийшла за котом, між ними виникла сварка, в ході якої вони почали тягати одна одну за волосся, після чого сусідка віддала їй кота. Вказує, що тілесних ушкоджень не отримала та нікому тілесних ушкоджень не завдала. Факт конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджений і в письмових поясненнях ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП. Так стаття ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця. Поняття «громадські місця» визначено у Законі України від 22.09.2005 року №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», стаття 1 якого передбачає, що громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. У даній справі відсутні докази того, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство в громадському місці, а саме висловлювалася нецензурно в громадському місці, образливо чіплялася до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства. Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

В протоколі серія ВАВ №984171 від 28.10.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, не вказано, що це відбувалося в громадському місці. Окрім того з інших матеріалів провадження вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стався між сусідами через кота, а не через мотиви очевидної неповаги до суспільства, громадського порядку чи спокою громадян. Тобто в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення. Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - через відсутність в її діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар