Справа № 709/1262/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2023 року смт Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Романова О.Г., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від Відділу поліцейської діяльності № 2

(смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),-

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 17 серпня 2023 року серії ВАВ № 840631 ОСОБА_1 17 серпня 2023 року о 20:35 год. в смт Чорнобай по

вул. Комашка, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме: на зауваження не реагував та намагався покинути місце попереднього правопорушення. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що дійсно казав працівникам поліції про намір покинути місце події, але жодних дій, спрямованих на це він не вчиняв. Крім цього, пояснив, що нецензурною лайкою в бік працівників поліції не виражався.

У судовому засіданні захисник Орел С.І. просив суд закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП. Суду пояснив, що його підзахисний не вчиняв жодних дій, які можна трактувати як «злісна непокора законному розпорядженню працівника поліції». Так, дійсно ОСОБА_1 говорив про намір покинути місце вчинення правопорушення, але жодних дій, спрямованих на це він не вчиняв. Захисник Орел С.І. звертав увагу суду на те, що працівники поліції застосували засоби примусу та наділи на ОСОБА_1 кайданки без жодного попередження про це та утримували його в кайданках протягом майже двох годин. Крім цього, працівниками поліції, при застосуванні спеціальних засобів, було складено протокол затримання особи через дві години після такого затримання, а не відразу на місці події. Також, захисник зазначав про те, що свідки, вказані у протоколі про адміністративне правопорушення були запрошені працівниками поліції у приміщення Відділу поліцейської діяльності № 2 (смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області тільки для підписання протоколу затримання та протоколу про адміністративне правопорушення, а на місці події вони не були, що підтверджується відомостями відеозапису та показами свідка ОСОБА_2 .

У судовому засіданні свідок ОСОБА_2 суду показав, що 17 серпня 2023 року біля

22:00 год. неподалік від приміщення Відділу поліцейської діяльності № 2 (смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області він, керуючи транспортним засобом, був зупинений працівниками поліції та йому було запропоновано побути свідком. Після цього його завели до приміщення Відділу поліцейської діяльності № 2 (смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, де у одній із кімнат сиділа невідома йому особа чоловічої статі (працівники поліції повідомили, що це ОСОБА_1 ). Йому було запропоновано пересвідчитись у тому, що у ОСОБА_1 відсутні будь-які пошкодження та що до нього не було застосовано фізичної сили. ОСОБА_1 повідомив, що працівники поліції його не били, а тому він поставив підпис у протоколі затримання особи та у протоколі про адміністративне правопорушення. Крім цього, зазначив, що інший свідок, вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 був залучений працівниками поліції так само як і він, тобто безпосередньо на місці події не перебував.

У судовому засіданні було досліджено відеозапис, наданий Відділом поліцейської діяльності № 2 (смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, відповідно до якого працівниками поліції було здійснено виїзд на місце події (вул. Комашка, смт Чорнобай) у зв`язку із повідомленням на лінію «102». На місці події було виявлено ОСОБА_1 та іншу особу чоловічої статі, яка пояснила, що являється племінником ОСОБА_1 . Вподальшому, працівниками поліції було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння та запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу, на що останній ні погодження ні заперечення не висловив. Працівниками поліції така поведінка ОСОБА_1 була розцінена як відмова пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу та йому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у найближчому медичному закладі. ОСОБА_1 в категоричній формі заперечував факт керування транспортним засобом та декілька разів повідомив працівників поліції, що жодних правопорушень він не вчиняв та має намір іти додому. Після цього, працівниками поліції було застосовано до ОСОБА_1 фізичну силу та спеціальні засоби кайданки. Далі працівники поліції доставили ОСОБА_1 до медичного закладу де було проведено огляд на стан сп`яніння останнього, а потім доставлено до Відділу поліцейської діяльності № 2

(смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області; весь цей час (близько

2 годин) ОСОБА_1 перебував у кайданках.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника Орла С.І., приходить до наступних висновків.

Статтею 185 КУпАП передбачено, що злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку - тягне за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП, - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як зазначено в ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП і не може бути перекладений на суд.

У свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення, визначає межі судового розгляду і є доказом у справі.

Так, стаття 185 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Таке правопорушення повинно проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Вказане тлумачення викладено в Рішенні Конституційного Суду України від 11 жовтня 2011 року №10-рп/2011.

У відповідності до п. 7 постанови Пленум Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» № 8 від 26 червня

1992 року (зі змінами) роз`яснено, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, що адміністративна відповідальність за ст. 185 КУпАП настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні ним службових обов`язків, оскільки вимога працівника поліції або розпорядження це - акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, який має бути законодавчо обґрунтований.

Як витікає з приписів ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, із відомостей вищевказаного відеозапису судом встановлено, що ОСОБА_1 не погоджувався із підозрою працівників поліції щодо вчинення ним правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та декілька разів говорив, що має намір залишити місце події. Проте, із зазначеного відеозапису чітко вбачається, що окрім висловлювань,

ОСОБА_1 не було здійснено жодних дій спрямованих на залишення місця події. А працівниками поліції, після чергового повідомлення ОСОБА_1 про намір покинути місце події (при цьому жодних інших дій вчинено не було), було застосовано спеціальні засоби одягнуто кайданки.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 такого обов`язкового складу адміністративного правопорушення як суб`єктивна сторона.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з частиною першою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України»). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а тому провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 221, 245, 247, 280, 283-284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.Г. Романова