Справа № 457/1053/22
провадження №3/457/59/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 року м. Трускавець

Суддя Трускавецького міського суду Василюк Т.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Головного управління ДПС у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , директор ТзОВ «Дорісель», громадянина України, за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

В ході проведеної камерної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРІСЕЛЬ», виявлено порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме: занижено суму податку на додану вартість, не визначено податкові зобов`язання по товарах/послугах необоротних активів, суми податку по яких були виплачені до податкового кредиту та не були використані в оподаткованих операціях у межах господарської діяльності п. 184.7 ст. 184 Податкового кодексу України.

Правопорушник в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, судова повістка, яка скеровувалась на його адресу вказану в протоколі повернулась на адресу суду у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Таким чином, суд виконав передбачений статтею 277-2 КУпАП обов`язок з приводу повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про дату і місце розгляду справи, що узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 11 червня 2021 року в справі № 2-6236/11 (провадження № 61-6596ск20).

Отже, у разі якщо судова повістка-повідомлення направлена судом за належною адресою і її повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії, дату судового засідання тощо. Таким чином, сам лише факт неотримання ОСОБА_1 поштової кореспонденції, якою суд надсилав судову повістку-повідомлення про виклик в судове засідання за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її не отриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною неявки у судове засідання, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою учасника судового провадження щодо отримання кореспонденції, який зазначив таку адресу для направлення кореспонденції при складанні матеріалів про адміністративне правопорушення (постанова Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 2-4159/12 (провадження № 61-4961св19).

Судом відзначається, що інформація про день, час та місце розгляду даної справи завжди завчасно розміщувалась на офіційній сайті https://trm.lv.court.gov.ua Трускавецького міського суду Львівської області в розділі «Стан розгляду справ», інформація якого є відкритою та загальнодоступною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що незважаючи на всі, передбачені законом заходи, вжиті судом, для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час, день та місце судових засідань, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, в судове засідання не з`явився та не звертався до суду із запитом про рух даної справи про адміністративне правопорушення та її судовий розгляд.

А тому, беручи до уваги вимоги ст. 268 КУпАП, згідно з якою ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не відноситься до категорії справ, де присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, суд вважає за необхідне провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 , оскільки матеріалів справи достатньо для прийняття рішення по суті. Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, також підтверджується протоколом № 10/1058/ж12/13-01-04-13-02 від 01.12.2022 року, актом про результати камерної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРІСЕЛЬ» (42849069) за вересень 2022 року № 14893/13-01-04-13-0/42849069 від 15.11.2022 року, актом неявки № 9/13-01-04-13 від 01 грудня 2022 року, що знаходяться в матеріалах справи.

Повно та всебічно дослідивши адміністративні матеріали, приходжу до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, оскільки він, будучи посадовою особою на підприємстві, порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

За змістом ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають для з`ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан,тому ОСОБА_1 слід призначити покарання у виді мінімального розміру штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, тому відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП необхідно стягнути з правопорушника на користь держави судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп.

Керуючись ст.ст. 33, 268, 283, 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесять п`ять) грн.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі несплати штрафу впродовж 15 днів з дня вручення копії постанови, у ході примусового виконання постанови суду відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП штраф буде стягуватися у подвійному розмірі.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави (отримувач коштів ГУК у м. Києві /м. Київ/ 22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA 0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, призначення платежу 101; судовий збір) 536 грн. (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду впродовж 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Т. В. Василюк