Справа №242/629/23
Провадження №3/242/245/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Хацько Н. О., за участю секретаря судового засідання Носаль А. В., особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 , неповнолітньої потерпілої ОСОБА_2 , та законного представника потерпілої ОСОБА_3 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділу поліції № 3 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на ВП «Шахта «Україна» в якості гірничого робітника підземного, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

08 травня 2023 року до Селидівського міського суду Донецької області надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 938651 від 03 травня 2023 року, ОСОБА_1 01.05.2023 року приблизно 23 год. 00 хв. знаходячись за адресою АДРЕСА_3 вчинив домашнє насильство відносно доньки своєї співмешканки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме висловлювався грубою нецензурною лайкою у бік дівчини, чим міг завдати шкоду психічному здоров`ю неповнолітній, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, надав пояснення згідно до яких зазначив, що вживаючи спиртні напої та внаслідок ревнощів вчинив скандал відносно дружини, відносно доньки скандал не вчиняв, дитину не ображав та жодних слів нецензурною лайкою в адрес ОСОБА_4 не висловлював . Працівниками поліції були відібрані письмові пояснення, однак він знаходився в стані алкогольного сп`яніння та міг написати те, що не усвідомлював.

В судовому засіданні неповнолітня ОСОБА_2 , за участю законного представника ОСОБА_3 , зазначила, що відносно неї психологічного насильства ОСОБА_1 не вчиняв, сварка відбулась між матір`ю та ОСОБА_5 внаслідок ревнощів. Останній в її адрес нецензурною лайкою не висловлювався, будь-яким іншим чином не принижував та жодних претензій до мене не пред`являв.

Суд дослідив наступні матеріали, які були додані до вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: заява ОСОБА_3 про правопорушення відповідно до якої остання просила співробітників поліції вжити заходи до ОСОБА_6 , який постійно вчиняє сварку, ображає нецензурною лайкою та псує майно; пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які дали свідчення щодо сварки 01.05.2023 року, яку вдома вчинив ОСОБА_1 з ОСОБА_3 ; рапорт поліції, згідно якого вбачається, що бабуся неповнолітньої ОСОБА_2 зателефонувала до поліції з приводу того, що зі слів ОСОБА_2 . 02.05.2023 року ОСОБА_1 вдома ображав неповнолітню її онуку Діану.

Заслухавши ОСОБА_1 , неповнолітню ОСОБА_2 в присутності матері ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а тому справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП слід закрити виходячи з наступного.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення, є повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку, посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані зазначаються в протоколі про адміністративне правопорушення та підтверджуються відповідними доказами.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність у разі вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» насильство в сім`ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Психологічне насильство в сім`ї - насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю.

Аналізуючи матеріали додані до протоколу про адміністративне правопорушення, які були досліджені судом безпосередньо в судовому засіданні: заяву про вчинення адміністративного правопорушення, пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , суд звертає увагу, що вони, як окремо, так і в сукупності не підтверджують вчинення ОСОБА_1 психологічного насильства, 01.05.2023 року під час сварки з співмешканкою відносно доньки останньої, неповнолітню ОСОБА_2 , а лише підтверджують, що 01.05.2023 року відбувся конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Суд критично ставиться до рапорту поліції на підставі якого був зареєстрований факт адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_2 , оскільки інформація зазначена в даному документі була надана особою, яка безпосередньо факту психологічного насильства відносно своєї онуки не бачила, події, які на її думку відбулися, зазначила 02.05.2023 року. Однак в судовому засіданні неповнолітня ОСОБА_2 вказала, що ОСОБА_7 жодних дій, які могли принижувати її не вчиняв, не ображав. Крім того, суд звертає вагу, що остання вказала, що конфлікт був лише 01.05.2023 року та відносно її матері, що також не відповідає часу та дані, що зазначені у протоколі та іншим показам, що безпосередньо отримані в судовому засіданні.

Надаючи оцінку показам в судовому засідання ОСОБА_1 суд вважає їх достовірними, оскільки вони повністю підтверджуються наданими безпосередньо в судовому засіданні показами неповнолітньої ОСОБА_2 , в присутності законного представника матері ОСОБА_3 .

Крім того, стосовно пояснень ОСОБА_1 , відповідно до яких було зазначено що він вчиняв домашнє насильство відносно співмешканки та доньки, суд не приймає до уваги, оскільки він надавав пояснення в стані алкогольного сп`яніння, та спростовуються безпосередньо отриманими доказами в судовому засіданні.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути єдиними доказом вчинення домашнього насильства відносно неповнолітньої ОСОБА_2 .

Вислухавши ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , дослідивши матеріали по справі про адміністративного правопорушення суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки події зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення про те, що ОСОБА_1 дійсно вчинив домашнє насильство відносно доньки своєї співмешканки, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні та спростовуються безпосередньо отриманими в судовому засіданні показами учасників судового провадження, оцінка яким була вище надана судом. Також, не підтверджуються наданими до протоколу матеріалами справи .

Згідно положень ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а тому справу про адміністративне правопорушення відносно нього слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173-2, 247, 283, 284, 285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не буде подано, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.О. Хацько