Єд.унік. № 243/1256/23
Провадження № 3/243/754/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Старовецький В.І., розглянувши дистанційно на підставі наказу Голови суду № 29-к про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року, матеріали, які надійшли з відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженки с. Довженкове Ізюмського району Харківської області, яка працює на посаді продавця в магазині "Белісімо", мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 156 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 938047 від 17 березня 2023 року, з якого слідує, що 17 березня 2023 року о 13 годині 40 хвилин ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , у магазині "Белісімо" здійснила продаж алкогольного напою "Горілки "Хортиця" 0,5 л 40% спирту за 250 гривень 00 копійок громадянину ОСОБА_2 , чим порушила вимоги п.1 Наказу командувача оперативно стратегічного угруповання військ " ІНФОРМАЦІЯ_2 "№16 од від 09.07.2022 року та тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 156 КУпАП.

Особа, стосовно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 будучи повідомлена про дату та час розгляду справи, в судовому засіданні участь не приймала. На адресу суду надіслала заяву, в якій вона просить розглядати адміністративний матеріал, складений відносно неї, без її участі, свою провину не визнає.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Окрім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного

виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст.156 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, приходжу до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, стосовно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.

Адміністративним правопорушенням відповідно до ч. 3 ст. 156 КУпАП визнається торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а) об`єкту; б) об`єктивної сторони; в) суб`єкту; г) суб`єктивної сторони.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування щодо неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Тим самим, у протоколі серії ВАВ № 938047 від 17 березня 2023 року зазначено, що 17 березня 2023 року о 13 годині 40 хвилин ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , у магазині "Белісімо" здійснила продаж алкогольного напою "Горілки "Хортиця" 0,5 л 40% спирту за 250 гривень 00 копійок громадянину ОСОБА_2 . Натомість цей факт не підтверджується наявністю у якості доказів факту купівлі-продажу фіскальних чеків.

Кожна без виключення купівля товару, тим більше акцизного супроводжується роздрукуванням чеку через фіскальний реєстратор. Отже, фактом продажу алкогольних та

тютюнових виробів є касовий чек, який видається кожному без винятку покупцеві, на чому акцентує увагу Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 23.04.2019 р. справа Ж1/81171217/16 адміністративне провадження №К//18.

Суд звертає увагу, що об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.156 КУпАП полягає саме у здійсненні торгівлі, тобто процесу обміну товарами та грошима.

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо отримання ОСОБА_1 грошей від продажу алкогольної продукції, тобто виручки, яка відповідно до санкції ч. 3 ст. 156 КУпАП повинна бути конфіскованою у разі визнання її винною у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.

Разом з тим, судом встановлено, що будь які докази того, що громадянин ОСОБА_2 придбав у громадянки ОСОБА_1 алкогольний напій "Горілку "Хортиця" 0,5 л 40% спирту за 250 гривень 00 копійок відсутні. В письмових поясненнях ОСОБА_2 вказано, що він купив алкогольний напій у магазині " ІНФОРМАЦІЯ_3 " за адресою: АДРЕСА_2 , проте не зазначено, що він купив алкогольний напій саме у ОСОБА_1 . Крім того не надано доказів того, що ОСОБА_1 дійсно працює на посаді продавця у вказаному магазині. Протоколів вилучення коштів у особи, яка здійснила реалізацію товару, не складалося, фіксації обставин вчинення правопорушення за допомогою відеозапису не здійснювалося. Інші докази, які б підтверджували торгівлю ОСОБА_1 алкогольними напоями, відсутні. А отже, у матеріалах справи відсутні докази для встановлення об`єктивної сторони правопорушення.

Сам же факт зберігання чи вживання алкогольної продукції не становлять об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Зазначене виключає об`єктивну сторону даного адміністративного правопорушення та унеможливлює його склад.

Згідно ст.7 КупАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція). Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин

вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Ураховуючи, що всі сумніви щодо доведеності вини порушника слід тлумачити на його користь, суд робить висновок, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відомості про вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, не підтверджуються доказами, отже і протокол про адміністративне правопорушення не можна визнати доказом вини останньої у розумінні ст. 251 КУпАП.

Отже, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, у діях відсутній.

Відповідно до положень п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки суду не надано безспірних доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, суд вважає, що її вина належним чином не доведена, достатніх доказів її вини не зібрано, тому справу необхідно закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу правопорушення.

Відповідно до ст. 265 КУпАП, речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Таким чином, вилучені у ОСОБА_1 алкогольні напої підлягають поверненню володільцю.

На підставі викладеного та керуючись ч. 3 ст. 156, ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Алкогольну продукцію, вилучену 08.02.2023 у ОСОБА_1 , а саме: чотири пляшки коньяка "Гудауріт" 0,5 л 40% спирту; сорок одна пляшка горілки "Хортиця" 0,5 л 40% спирту; дві пляшки шампанського "Київ" 0,7 л 7,5% спирту - повернути власнику.

Постанова може бути оскаржена в судову палату по кримінальним справам Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд протягом десяти днів, з дня її винесення.

Суддя Слов`янського міськрайонного суду В. І. Старовецький