Справа № 456/1348/23
Провадження № 3/456/887/2023
ПОСТАНОВА

іменем України

03 травня 2023 року місто Стрий Львівської області

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Микитин В.Я., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , та особи, яка значиться потерпілим від адміністративного правопорушення, - ОСОБА_2 , розглянувши справу за матеріалами, котрі надійшли від Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та жительки АДРЕСА_1 , зареєстрованої по АДРЕСА_2 , з середньою спеціальною освітою, заміжньої, на утриманні неповнолітніх чи непрацездатних осіб не має, працюючої монтером у ТзОВ «Леоні Ваерінг Системс УА ГмБХ», встановленими законодавством України пільгами не користується, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася,

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 297712, складеним 22.02.2023 року дільничним офіцером поліції Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області майором поліції Гайовським С.М. відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП стверджується, що остання 14.02.2023 року близько 19:04 год., перебуваючи у належному її свекрусі ОСОБА_3 житловому будинку, що по АДРЕСА_1 , де гостювала, вчинила словесний конфлікт з ОСОБА_2 , яка теж там гостювала, під час такого конфлікту виражалася нецензурними словами, здійснила шарпанину за верхній одяг, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 , яка притягається до адміністративної відповідальності, з`явилася в останнє з призначених у цій справі про адміністративне правопорушення судових засідань, після ознайомлення із своїми правами й обов`язками, визначеними у ст. 63 Конституції України та у ст. 268 КУпАП, свою вину у вчиненні вищевказаного дрібного хуліганства по відношенню до своєї колишньої братової ОСОБА_2 не визнала, зазначила, що дійсно у цей день, тобто 14.02.2023 року, ввечері, гостювала у своєї свекрухи ОСОБА_3 , що по АДРЕСА_1 , де у цей час також гостювала й її колишня братова ОСОБА_2 , й під час розмови між ними виникла суперечка з приводу ситуації у державі. Проте така суперечка виникла не з хуліганських спонукань. Додала також, що їхня сварка з ОСОБА_2 нікому не заважала, а тому громадський порядок не порушувала.

ОСОБА_2 , яка значиться потерпілою від адміністративного правопорушення, з`явилася в останнє із призначених у цій справі про адміністративне правопорушення судових засідань, після ознайомлення із своїми правами й обов`язками, визначеними у ст. 269 КУпАП, зазначила, що її колишня братова ОСОБА_1 , на її переконання, є винною лише у тому, що вчинила з нею безпідставну сварку у будинку її колишньої свекрухи ОСОБА_3 під час гостювання там, однак це не має нічого спільного з хуліганством по відношенню до неї. При цьому підтвердила, що між ними обома зав`язався словесний конфлікт, під час якого ОСОБА_1 ображала її нецензурними словами та шарпала за верхній одяг. Підтвердила також й про відсутність при цьому сторонніх осіб, окрім тих, які проживають у вказаному будинку.

Суддя, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, та особу, яка значиться потерпілою від адміністративного правопорушення, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи. Висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 173 КУпАП відповідальність за цією нормою закону настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Так, громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

При цьому, за загальним правилом, поняття «громадське місце» визначається як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, котрі порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності. Водночас, як уже детально згадувалось вище, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Повертаючись до питання висвітлення у вищевказаному протоколі про адміністративне правопорушення складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суддя вважає за необхідне вказати, що у судовому засіданні було з`ясовано, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 14.02.2023 року близько 19:04 год. дійсно відбувся словесний конфлікт, однак такий виник на ґрунті особистих неприязних відносин по наведеній ними обома у своїх поясненнях у судовому засіданні причині, а сама подія мала місце не у громадському місці, а в належному ОСОБА_3 житловому будинку, що по АДРЕСА_1 , де не було сторонніх осіб, окрім тих, хто в цьому будинку проживає, що ними обома не заперечується, а, отже, подія не порушила громадський порядок.

Окремо належить зазначити, що конфлікт (від лат. conflictus - зіткнення, сутичка) це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфліктом є також ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Такі встановлені обставини цієї справи про адміністративне правопорушення, у їх сукупності, дають судді підстави для висновку, що направлені до Стрийського міськрайонного суду Львівської області матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП та їх аргументація у цілому не підтверджують у її діях складу наведеного адміністративного правопорушення, являються сумнівними.

Так, Європейський Суд з прав людини неоднократно висловлювався щодо порушення стандартів розгляду проваджень у справах про адміністративні правопорушення, з-поміж іншого у справах «Лучанінова проти України» (Luchaninova v. Ukraine), рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02; «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04; «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський Суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 року №1-р/2019 вказав, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип indubioproreo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Тож суддя, враховуючи усе вищезазначене, у відповідності до положень статей 251-252 КУпАП, з урахуванням також положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, вважає, що у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а, отже, є підстави для застосування наслідків цього, визначених пунктом 1 ст. 247 КУпАП, без необхідності повернення вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення.

Так, згідно пункту 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності складу адміністративного правопорушення, з огляду на що, слід винести передбачену пунктом 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, суддя враховує, що пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення судового збору.

Керуючись статтями 8-9, 40-1, 173, 221, 245, 247, 251-252, 268-269, 276, 279-280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Копію постанови протягом трьох днів вручити під розписку або ж вислати особі, щодо якого її винесено , про що зробити відповідну відмітку у справі.

Копію постанови у той же строк вручити або висилати особі, який значиться потерпілим від адміністративного правопорушення, на його прохання про це.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя Володимир МИКИТИН