Справа № 275/946/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2023 року смт. Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчук П.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Брусилівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою по АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Брусилівського районного суду Житомирської області 23.12.2022 від Брусилівського ВП Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 617746 від 19.12.2022, ОСОБА_1 14.12.2022 близько 23 години по вул.. Миру 203 в с.Морозівка Житомирського району Житомирської області пошкодив табличку з написом «Морозівська сільська рада» та зірвав Державний прапор України, чим вчинив дрібне хуліганство та скоїв правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судові засідання ОСОБА_1 не з`явився, неодноразово повідомлявся шляхом направлення судових повісток за адресою проживання, отриманням СМС повісток на зазначений ним номер телефону в протоколі, справа призначалася до розгляду в межах строків, визначених ст. 277 КУпАП. В зв`язку з відсутністю відомостей про належне повідомлення особи, розгляд справи неодноразово відкладався, постанови про привід в судове засідання ОСОБА_1 не виконані.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Окрім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У відповідності до ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП присутність особи , яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою.

Судом неодноразово вживалися заходи щодо забезпечення явки правопорушника ОСОБА_1 до суду для розгляду справи про адміністративні правопорушення , в тому числі і шляхом застосування приводу. Однак з об`єктивних причин забезпечити явку ОСОБА_1 до суду не виявляється можливим.

За вказаних обставин, з метою дотримання строків розгляду справи та, враховуючи, що ОСОБА_1 був своєчасно сповіщений про місце і час розгляду справи, але не з`явився в судове засідання з поважних причин і від нього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи, визнано можливим розгляд справи у відсутність правопорушника.

Крім протоколу про адміністративне правопорушення при розгляді справи досліджено пояснення самого ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_2 , рапорт від 15.12.2022.

З досліджених доказів безсумнівно вбачається, що ОСОБА_1 14.12.2022 зірвав Державний Прапор України з приміщення селищної ради та викинув його поруч, що кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Суд враховує, що у статті 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В свою чергу, статтею 338 КК України передбачена кримінальна відповідальність за наругу над державними символами.

Так, згідно роз`яснень МЮ України, (https://minjust.gov.ua/m/vidpovidalnist-za-narugu-nad-derjavnimi-simvolami) державні символи є важливим атрибутом сучасної держави, складовою її конституційного ладу. Державні символи це визначені і закріплені на конституційно-правовому рівні офіційні знаки держави, які в лаконічній формі відображають її суверенітет та ідеологію і, як правило, мають етнічно-національне походження.

Стаття 20 Конституції України визначає, що державними символами України є Державний Прапор України, Державний Герб України і Державний Гімн України. Державний Прапор України стяг із двох рівновеликих горизонтальних смуг синього і жовтого кольорів.

У статті 65 Основного Закону нашої держави передбачено, що захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України.

Згідно ст. 338 Кримінальний кодексом України зазначено, що публічна наруга над Державним Прапором України, Державним Гербом України або Державним Гімном України карається штрафом від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (від 17 до 68 тис. грн.) або арештом на строк до шести місяців або позбавленням волі на строк до трьох років.

Під наругою слід розуміти грубе, образливе ставлення, зле висміювання, дії, спрямовані на приниження тих цінностей, до яких інші члени суспільства ставляться з повагою (наприклад, зривання прапора чи герба, їх знищення або пошкодження, використання їх не за призначенням, учинення на них непристойних написів або малюнків, спотворення тексту або музики ОСОБА_3 , поширення його тексту зі спотворенням змісту і значення, інші дії, в яких виявляється зневажливе ставлення особи до державних символів). Публічний характер дій означає, що вони можуть бути вчинені як відкрито, так і таємно, але за умови, що згодом стануть очевидними для невизначеного кола осіб. Місце вчинення злочину на кваліфікацію злочину не впливає. Злочини вважаються закінченими з моменту вчинення будь-якої дії, пов`язаної з наругою над державними символами.

З огляду на те, що протокол про адміністративне правопорушення та додані докази містять конкретні відомості про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, дій, які містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 338 Кримінального кодексу України, то дії ОСОБА_1 виходять за межі диспозиції ст. 173 КУпАП.

При цьому матеріали справи не містять відомостей про кримінально - правову оцінку діянь ОСОБА_1 , зокрема - постанови про закриття кримінального провадження, вироку тощо.

Відповідно до статті 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

У відповідності до положень частини другої статті 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.

На підставі викладеного вище, провадження по справі слід закрити, а матеріали вказаної справи слід передати до слідчого підрозділу ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області як органу досудового розслідування у зв`язку з наявністю в діях ОСОБА_1 ознак кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 253, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 передати до слідчого підрозділу ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Брусилівський районний суд Житомирської області.

Суддя Миколайчук П.В.