Справа № 473/683/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"10" березня 2023 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ст.173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Татарбунари, Одеської області, не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАВ №168031 від 13.02.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «13.02.2023 року близько 10-30 год. ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 виражалась нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян».

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Окрім протоколу серія ВАВ №168031 від 13.02.2023 року судом було досліджено долучені до нього матеріали та встановлено, що вони не підтверджують факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 , передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства.

Згідно довідки про результати розгляду повідомлення зі служби «102» від 13.02.2023 року до Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області 13.02.2023 року о 10-57 год. надійшло повідомлення зі служби 102 від ОСОБА_2 про те, що за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 погрожує заявнику. Повідомлення зареєстровано в ІТС ІПНП Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області від 13.02.2023 року за №1179. Прибувши на місце події в АДРЕСА_2 було встановлено, що виник конфлікт між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме ОСОБА_1 погрожувала ОСОБА_2 , але реальних дій не чинила та ображала нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій. В ході опитування ОСОБА_1 пояснила, що дійсно так себе поводила, так як у неї з ОСОБА_2 неприязні відносини. Зазначено, що відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173 КУпАП.

Згідно з рапортом від 13.02.2023 року Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області отримано заяву та зареєстровано ЄО за №1179 від 13.02.2023 року як: інші злочини проти життя та здоров`я особи, заявник ОСОБА_2 .

В письмових поясненнях, які були надані поліції під час складання протоколу, від 13.02.2023 року ОСОБА_2 зазначив, що цього дня близько 10-30 год. він перебував вдома за адресою: АДРЕСА_2 та побачив ОСОБА_1 , яка погрожувала йому фізичною розправою, але реальних дій не чинила, вказує, що вона ображала його нецензурною лайкою, чим могла спричинити дискомфорт. Своїми діями спричинила порушення громадського порядку, так я к ображала привселюдно.

В письмових поясненнях ОСОБА_1 , які були надані поліції під час складання протоколу, пояснила, що 13.02.2023 року близько 10-30 год. вона проходила по вул.Розмаріца в смт.Олександрівка та побачила свого знайомого ОСОБА_2 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 , привіталась та пішла додому. Зазначає, що фізичною розправою чи вбивством вона ОСОБА_2 не погрожувала. ОСОБА_2 до неї постійно та безпідставно чіпляється та ображає та вона його у відповідь теж ображає.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Так стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративне стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця. Поняття «громадські місця» визначено у Законі України від 22.09.2005 року №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», стаття 1 якого передбачає, що громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

З матеріалів провадження вбачається, що між. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наявні неприязне ні відносини, що й стали причиною такої поведінки з боку ОСОБА_1 , яка висловлювалася нецензурно на адресу ОСОБА_2 , а це означає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, що передбачений ст.173 КУпАП, оскільки вона поводила себе протиправно не з мотивів зневаги до суспільства, а через неприязне ні відносини з конкретною особою, а саме ОСОБА_2 .

Згідно із п.15 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» - суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно досліджених судом доказів вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Тобто в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1 ст.247 КУпАП.

Разом із тим суд вважає, що дії ОСОБА_1 можуть бути підставою для цивільної відповідальності щодо відшкодування спричиненої нею шкоди, спір про що може бути вирішено в порядку цивільного судочинства шляхом подання відповідного позову до суду на підставі норм діючого ЦПК України.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП, - через відсутність в її діях складу правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар