Справа № 304/807/23 Провадження № 3/304/510/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2023 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, громадянина України,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 823016 від 04 квітня 2023 року видно, що 03 квітня 2023 року близько 18.00 год у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 за місцем свого проживання вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , а саме словесно ображав її, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю ОСОБА_2 .

Вивчивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя прийшов до висновку, що протокол підлягає поверненню на доопрацювання виходячи з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення, який у свою чергу, за вимогами ст. 278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи належить до його компетенції розгляд даної справи.

Частина 1 статті 276 КУпАП передбачає, що за загальним правилом справи розглядаються судом за місцем вчинення правопорушення та розгляд справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 цього Кодексу не відноситься до справ, які можуть розглядатися за альтернативною підсудністю.

Рішенням Конституційного Суду України № 5-рп/205 від 26.05.2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, визначено, що «справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення», в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти так, що використане в ньому словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 823016 від 04 квітня 2023 року відносно ОСОБА_1 , місцем вчинення правопорушення, що ставиться у провину особі, є село Чорноголова Ужгородського (Великоберезнянського) району.

Листом Ради суддів України від 22 липня 2020 року № 9рс-466/20-вих визначено, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ у межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Відтак викладене вище дає судді підстави вважати, що за раніше визначеним адміністративно-територіальним устроєм с. Чорноголова належало до Великоберезнянського району Закарпатської області, на який у свою чергу поширюється юрисдикція Великоберезнянського районного суду Закарпатської області.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

У даному випадку, враховуючи місце вчинення адміністративного правопорушення, суддя вважає, що матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП не підсудні Перечинському районному суду Закарпатської області, а відтак суддя позбавлений можливості розглянути дану справу, оскільки такий розгляд буде виходити за межі його компетенції та буде порушенням ст. 257, 276 КУпАП.

Виходячи з положень ст. 276 КУпАП та враховуючи роз`яснення, які містяться у п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення» № 11 від 11 червня 2004 року, суд не має повноважень вирішувати питання підсудності справи про адміністративне правопорушення, оскільки це є виключною компетенцією органу, який його склав.

З огляду на викладене, оскільки законом не передбачена передача адміністративного матеріалу з одного суду до іншого, суддя вважає за необхідне адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП повернути до відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області для направлення матеріалів справи за належною підсудністю.

Керуючись ст. 7, 9, 276, 278, 283, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

справу про адміністративне правопорушення № 304/807/23 щодо ОСОБА_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП повернути на доопрацювання до відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області для направлення таких за підсудністю до належного суду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:Ганько І. І.