ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/164/23 Справа № 710/1677/22 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Черненко В. О. Доповідач в апеляційній інстанції Люклянчук В. Ф.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2023 року м. Черкаси

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справах Черкаського апеляційного суду Люклянчук В.Ф., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Городищенського районного суду Черкаської області від 02 лютого 2023 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка працює старшим податковим інспектором Шполянського ДПІ, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривню

ВСТАНОВИВ

З постанови судді вбачається, що ОСОБА_1 , 02 листопада 2022 року о 17 годині 20 хвилин в м. Шпола по вул. Шевченка в громадському місці вчинила протиправні дії відносно ОСОБА_2 , що полягали у висловлюванні в її адресу нецензурною лайкою, смиканні за одяг та намаганні спричинити фізичного болю, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати вищевказану постанову, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Вважає вищевказану постанову незаконною та необґрунтованою, оскільки суддею не було повно з`ясовано усі фактичні обставини справи, суд підійшов формально до вивчення обставин події та виніс постанову з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційних вимог посилається на статтю 254 КУпАП щодо терміну складання протоколу про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Разом з тим заява громадянки ОСОБА_2 зареєстрована 03 листопада 2022 року. Пояснення у неї відібрано 22 листопада 2022 року, а протокол про адміністративне правопорушення складено 29 листопада 2022 року, на 7 добу після виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

З цього приводу вказує про порушення принципу правової визначеності.

Стверджує, що протокол, який став основою для притягнення її до адміністративної відповідальності, складено з грубим порушенням вимог вищевикладених норм законодавства.

Зазначає про порушення судом вимог ст. 33 КУпАП України, яка передбачає врахування особи порушника, його майнового стану, пом`якшуючих обставин тощо при обранні виду адміністративного стягнення. У матеріалах справи, та в тексті постанови не видно, щоб усі ці аспекти досліджувалися та враховувалися. У матеріалах справи не міститься документів, які б підтверджували її характеризуючи дані.

На переконання апелянта, судом не взяті до уваги провокативні дії ОСОБА_2 . При цьому матеріали справи не містять доказів, в тому числі показань неупереджених та незаінтересованих осіб. Єдиний заявлений свідок не підпадає під категорію неупередженого і об`єктивного, через те що є колегою потерпілої, з якою перебуває у дружніх відносинах.

Також судом не враховано те, що на ОСОБА_2 складений протокол за ст. 173 КУпАП, в зв`язку з тим, що вона того ж дня - 02 листопада 2022 року нецензурно обзивала її у присутності свідка.

Окрім того, вказує про порушення ст. 277 КУпАП щодо терміну розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачене ст.173 цього Кодексу - протягом доби.

Також, у відповідності до статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Таким чином стягнення могло бути накладено не пізніше як 01.02.2023 року

Ще посилається на п. 5 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, відповідно до якого протокол про адміністративне правопорушення разом з іншими матеріалами протягом трьох календарних днів з дати його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення адміністративного правопорушення.

Проте, в супереч вимогам законодавства, протокол подано суду 26 грудня 2022 року - через місяць після його складання.

Окрім того, звертаю увагу суду, що склад адміністративного правопорушення - де сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Посилаючись на об`єкт правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, об`єктивну та суб`єктивну сторона цього правопорушення, зазначає, що у цій справі не розкрито диспозиції ст. 173 КУпАП, не вказано, який саме громадський порядок порушено, як порушено спокій громадян і яких саме. При цьому важливим є те, що немає посилання на причину скоєного.

На думку апелянта, ці обставини ставлять під сумнів наявність складу правопорушення за ст. 173 КУпАП та мають трактуватися на її користь.

Вказує, що причиною конфлікту є неприязні стосунки між нею і ОСОБА_2 , що виключає склад дрібного хуліганства. Спілкування її з ОСОБА_2 відбулося на вулиці з метою висловити свою незгоду з діями останньої, яка постійно провокувала та пригнічувала її гідність з приводу ревнощів та несприйняття сумісного проживання ОСОБА_3 , котрий є колишнім чоловіком потерпілої.

Вказує, що за змістом диспозиції ст.173 КУпАП, проявом дрібного хуліганства слід вважати не аби яку брутальну лайку, а таку, що є нецензурною, втім у даному випадку не встановлено, які ж саме висловлювання трактувалися як нецензурні.

У судове засідання ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленої про дату, час, місце судового засідання, не з`явилась, в апеляційній скарзі просила судове засідання провести за її відсутності, що відповідно до ст. 294 КУпАП не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши пояснення потерпілої ОСОБА_2 , яка заперечували проти вимог апеляційної скарги, пославшись на законність постанови судді, перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Згідно з ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставі і в порядку, встановлених цим законом.

Частина 1 статті 8 КУпАП визначає, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Даних вимог закону суддею було дотримано.

Стаття 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під громадським порядком розуміється, як зумовлена закономірностями соціального розвитку система правил та інститутів, що забезпечує упорядкованість суспільних відносин і надає їм певної організаційної форми.

Хуліганство є суспільно небезпечною дією, що порушує громадський порядок.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце. Найчастіше це відбувається на вулицях, у парках, у місцях проведення публічних заходів й інших громадських місцях. Разом з тим, за сталою судовою практикою вважається, що громадський порядок може бути порушений в безлюдному місці, у будь-який час доби, за відсутності сторонніх осіб, тобто в присутності лише потерпілого.

Мотивом порушення громадського порядку є неповага до суспільства. При цьому неповага до суспільства виявляється у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

У відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , 02 листопада 2022 року о 17 годині 20 хвилин в м. Шпола по вул. Шевченка в громадському місці вчинила протиправні дії відносно ОСОБА_2 , що полягали у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою, смиканні за одяг та намаганні спричинити фізичного болю, чим порушила громадський порядок та спокій громадян

Вказаний протокол відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

У відповідності до національного законодавства протокол про адміністративне правопорушення, в силу положень статті 251 КУпАП є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З урахуванням правової позиції, викладеній в рішенні ЄСПЛ по справі «Карелін проти Російської Федерації» протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись автоматично недопустимим доказом, а підлягає оцінці із сукупністю з іншими доказами.

Суд першої інстанції надав належну оцінку показанням ОСОБА_1 , яка не спростовувала, що між нею і ОСОБА_3 з одного боку, та ОСОБА_2 - з іншого, стався конфлікт. Разом з тим заперечила, що ображала потерпілу, яку за комір не хватала. Хоча остання в її адресу весь час висловлювалась нецензурною лайкою та лунали від неї погрози.

Зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини підтверджуються дослідженими суддею суду першої інстанції показаннями ОСОБА_2 , котра пояснила, що 02 листопада 2022 року о 17 годині 20 хвилин вона з колегою по роботі - ОСОБА_4 йшла додому, коли дорогу їм перегородив автомобіль, з якого вийшов її колишній чоловік ОСОБА_3 та його співмешканка, яка почала її обзивати, тягати за одяг та намагалась її вдарити по обличчю. Колега зразу відійшла від них, але потім повернулась.

Також суд першої інстанції обґрунтовано зважив на письмовими поясненнями ОСОБА_4 , яка підтвердила обставини, котрі наведені потерпілою.

Апеляційним переглядом встановлено, що суддею відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінені докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Апеляційний суд погоджується з вказаною оцінкою доказів.

Наявність неприязних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , не виключає вчинення останньої адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, адже вона висловлювалась на адресу потерпілої нецензурною лайкою, смикала її за одяг та намаганні спричинити їй фізичного болю, що є обєктивною стороною цього правопорушення.

Не зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення, судовому рішенні конкретних виразів нецензурної лайки, котрі ОСОБА_1 висловлювала на адресу потерпілої не суперечить вимогам закону, адже у судовому рішенні не допускається зайва деталізація, зазначення висловлювань образливого або непристойного характеру.

З урахуванням існуючих доказів, суд першої інстанції мотивовано вказав, що конфлікт відбувся з ініціативи ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , внаслідок чого притягнув останню до адміністративної відповідальності.

Посилання апелянтом на фактичні дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП, за результатами конфлікту, що стався між ними 02 листопада 2022 року, не могли істотно вплинути на висновки суду за результатами розгляду справи щодо ОСОБА_1 , адже апелянтом не надано даних про притягнення потерпілої до адміністративної відповідальності.

Суддя районного суду наклав мінімальне стягнення, що передбачене ст. 173 КУпАП, тому посилання в апеляційній скарзі на недодержання судом вимог ст. ст. 33 КУпАП України є безпідставними.

Апеляційним судом не встановлено порушення ст. 38 КУпАП, адже адміністративне стягнення на ОСОБА_1 накладено в межах передбаченого для цього строку.

Доводи апелянта про недотримання уповноваженою особою поліції та судом процесуальних строків щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення, його направлення до суду та розгляду справи в суді не є підставою для скасування постанови судді та закриття провадження у справі через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що норми закону, наведені апелянтом, не передбачають, що будь-яке формальне недотримання вимог законодавства про адміністративні правопорушення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, його направлення до суду тягне необхідність визнання доказів недопустимим. Натомість національне законодавство та практика ЄСПЛ зобов`язує суд дати оцінку доказу з точки зору його допустимості з урахуванням того, чи допущене порушення КУпАП є істотним та яким чином воно перешкоджало й забезпеченню та реалізації прав і свобод особи. Суд зазначає, що коли сторона вимагає скасування судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час провадження у справі, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й переконати, що воно істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі і не було виправлено в ході провадження.

У цій справі апеляційним судом не встановлено, порушення фундаментальних прав і свобод ОСОБА_1 чи загальних засад при застосуванні заходів впливу за адміністративне правопорушення.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що відсутні передбачені законом підстави для скасування постанови судді та закриття провадження по справі відповідно до вимог п. 1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, постанову судді Городищенського районного суду Черкаської області від 02 лютого 2023 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ф. Люклянчук