Справа № 304/248/23 Провадження № 3/304/233/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2023 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, громадянина України,

за ч. 5 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 126526 від 01 лютого 2023 року видно, що того ж дня о 17.10 год в селі Т.Пасіка по вулиці Партизанській водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом ВАЗ 2107, р/н НОМЕР_1 , без посвідчення водія, тобто не маючи права керувати таким, чим порушив п. 2.1 «а» Правил дорожнього руху України.

Вивчивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя прийшов до висновку, що протокол підлягає поверненню на доопрацювання виходячи з таких підстав.

Протокол про адміністративне правопорушення має важливе значення для процесу доказування за умови, якщо він правильно складений, а тому в протоколі повинні об`єктивно відбиватися відомості, що мають значення для розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 278 КУпАП (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

У той же час протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , складений інспектором СРПП відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенантом поліції Ярчичем Р.В., не відповідає зазначеним вимогам, оскільки викладена у протоколі суть (фабула) адміністративного правопорушення не співвідноситься з диспозицією ч. 5 ст. 126 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_1 , та яка передбачає адміністративну відповідальність особи, яка повторно протягом року вчинила порушення, передбачені частинами другою - четвертою цієї статті, а саме керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом, керування транспортним засобом особою, стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами, керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами.

Також поліцейським ОСОБА_2 порушено вимоги п. 4 розділу VІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України № 1395 від 07 листопада 2015 року (далі Інструкція), за яким поліцейський, який подає матеріали до розгляду, готує зокрема, довідку про наявність повторності вчинення адміністративного правопорушення, отримання (неотримання) особою за місцем її проживання посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Пунктом 5 вказаного Розділу передбачено, що у разі встановлення повторності правопорушення до протоколу (якщо протокол складається) долучається довідка, у якій міститься інформація про дату вчинення попереднього адміністративного правопорушення і прийняте в справі рішення.

Так довідки про наявність повторності вчинення адміністративного правопорушення та про отримання (неотримання) особою за місцем проживання посвідчення водія до протоколу не додані.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що процедура оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення проведена в порушення вимог КУпАП, вказані порушення при складанні адміністративного матеріалу унеможливлюють повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи, а тому справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід повернути на доопрацювання для усунення вказаних недоліків.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» вказано, що за умови наявності певної неточності чи суперечностей, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи.

У справах «Малофеева проти Pocії» (рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Pocії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

При цьому усунення недоліків у протоколі повинно бути проведено з безумовним виконанням вимог ст. 256 КУпАП України та ознайомленням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зі змістом протоколу, та у порядку п. 11 Інструкції, за вимогами якого матеріали справ про адміністративні правопорушення, повернуті судами для належного дооформлення, оформлюються уповноваженими підрозділами поліції в межах строків розгляду справи, але не пізніше десяти робочих днів з дня їх надходження, та надсилаються до відповідних судів.

Керуючись ст. 7, 9, 277, 278-280, 283, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

справу про адміністративне правопорушення № 304/248/23 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП повернути на доопрацювання до відділення поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:Ганько І. І.