Справа № 509/1912/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2023 року смт Овідіополь

Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Бочарова А.І.,

при секретарі Сірман Г.В.,

за участю: прокурора Боднар Л.В.,

правопорушника ОСОБА_1 ,

представника правопорушника, адвоката Савенкова О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Овідіополь матеріали, які надійшли з Одеського управління Департаменту внутрішньої безпеки про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з вищою освітою, працюючого оперуповноваженим сектору кримінальної поліції відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу № 15/2022 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 24.05.2022 року, складеного відносно ОСОБА_1 , вбачається, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, маючи спеціальне звання майор поліції, спеціальний жетон з індивідуальним номером 0064287, у відповідності до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, під час розгляду скарги скарги ОСОБА_2 (Реєстр. Інд. Б-30ку від 11.01.2021) прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів стосовно себе та не повідомив у визначені строки безпосередньо керівника про наявність такого конфлікту інтересів, чим порушив встановлені ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» вимоги щодо запобігання і врегулювання конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Зазначені дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні вважав доведеним факт вчинення ОСОБА_1 правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, оскільки є реальний конфлікт інтересів.

Захисник Савенков О.С. в судовому засіданні просив закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення в його діях, оскільки матеріали скарги були списані за резолюцією начальника структурного підрозділу.

Правопорушник в судовому засіданні підтримав свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Частина перша статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина друга статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Так, відповідно до визначення, яке міститься в статті 1 Закону:

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, маючи спеціальне звання майор поліції, спеціальний жетон з індивідуальним номером 0064287, у відповідності до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, під час розгляду скарги ОСОБА_2 (Реєстр. Інд. Б-30ку від 11.01.2021) прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів стосовно себе та не повідомив у визначені строки безпосередньо керівника про наявність такого конфлікту інтересів, чим порушив встановлені ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» вимоги щодо запобігання і врегулювання конфлікту інтересів.

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, та у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї - безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Пунктом 9 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п.п. 11, 12 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до п.п. «г» п. 1 ч. 1ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

З урахуванням того, що ОСОБА_1 матеріали скарги були списані за резолюцією начальника структурного підрозділу, а отже, реальний конфлікт інтересів відсутній, таким чином провадження у справі відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.17,18,172-7, 245,247,251,256, 280 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП тобто у зв`язку відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Бочаров А.І.