Справа № 473/259/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"07" лютого 2023 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., особи, яка притягується до відповідальності, - ОСОБА_1 , його адвоката Ліпатова С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ст.173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Вознесенська Миколаївської області, громадянин України, пенсіонер, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАВ №168022 від 15.01.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «15.01.2023 року в АДРЕСА_1 на подвір`ї спільного двору ОСОБА_1 , перебуваючи у нетверезому стані, ображав сусіда нецензурною лайкою та намагався затіяти бійку та погрожував фізичною розправою».

Згідно вказаного протоколу не вказано прізвище особи потерпілого.

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Під час судового розгляду провадження ОСОБА_1 пояснив, що скандал мав місце в дворі, де він мешкає, через користування туалетом, так як сусіди виливають нечистоти біля його порогу, через що склалися неприязнені сусідські стосунки.

Адвокат просив провадження у справі закрити, зазначивши, що подія мала не в громадському місці, а в дворі, де проживає його клієнт. Зауваження ОСОБА_1 робив ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , які виливають нечистоти до спільного двору. Саме за це сталася суперечка.

Окрім протоколів ВАВ №168022 від 15.01.2023 року судом було досліджено долучені до нього матеріали та встановлено, що вони не підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства.

Так до матеріалів справи долученокопію рапорту Вознесенського РУП ГУНП від 15.01.2023 року та протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від ОСОБА_4 від 15.01.2023 року, який просить працівників поліції притягнути до відповідальності його сусіда ОСОБА_1 , який погрожує розправою та ображає.

Письмові пояснення ОСОБА_4 від 15.01.2023 року прочитати не можливо.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи пояснення особи, яка притягується до відповідальності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Так стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративне стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця.

Поняття «громадські місця» визначено у Законі України від 22.09.2005 року №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», стаття 1 якого передбачає, що громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

У даній справі місцем правопорушення було подвір`я ОСОБА_1 , яке не є громадським місцем, а є приватним домоволодінням.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Як зазначено в протоколах серія ВАВ №168022 від 15.01.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав протокол, до хуліганських дій віднесено дії ОСОБА_1 , який, перебуваючи у нетверезому стані, здійснив дрібне хуліганство відносно свого сусіда, а саме ображав сусіда нецензурною лайкою та намагався затіяти бійку та погрожував фізичною розправою

Проте з пояснень ОСОБА_1 , які ті надав в ході судового розгляду, та інших матеріалів провадження - вбачається, що конфлікт між ним та ОСОБА_4 стався на ґрунті особистих неприязне них стосунків між сусідами та не в громадському місці, як те вказано в ст.173 КУпАП.

Згідно із п.15 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» - суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Тобто в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому вказане провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1 ст.247 КУпАП.

Разом із тим суд вважає, що дії ОСОБА_1 можуть бути підставою для цивільної відповідальності щодо відшкодування спричиненої ним шкоди, спір про що може бути вирішено в порядку цивільного судочинства шляхом подання відповідного позову до суду на підставі норм діючого ЦПК України.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заст.173 КУпАП, - через відсутність в його діях складу правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар