Справа № 204/2114/23
Провадження № 3/204/1512/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Безрук Т.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

15 лютого 2023 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшов вищевказаний адміністративний матеріал.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 828371 від 05.01.2023, 24.12.2022, близько 12.00 год ОСОБА_1 знаходилась за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , де влаштувала конфлікт з сусідкою ОСОБА_2 , в ході якого виражалась нецензурною лайкою. Вказані дії кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у скоєнні адміністративного правопорушення не визнала та просила суд закрити провадження у справі.

Дослідивши адміністративні матеріали, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд доходить наступних висновків.

Положення статті 7 КУпАП, передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 245 КУпАП, унормовано, зокрема, що завданням у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення підлягають з`ясуванню, зокрема, наступні обставини: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Зі змісту наведених норм убачається, що притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе за наявності складу і події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних (об`єкт, об`єктивна сторона) і суб`єктивних ознак (суб`єкт, суб`єктивна сторона), за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Судом встановлено, що в якості доказів, на підтвердження викладених у протоколі серії ВАВ № 828371 від 05.01.2023 обставин, особою, що склала протокол додано: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, або таке, що готується від 28.12.2022, пояснення ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом встановлено, що в письмових поясненнях ОСОБА_1 остання зазначила, що в 24.12.2022 в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою не виражалась, фізичною розправою не погрожувала.

Суд зауважує, що саме лише зазначення в протоколі ОСОБА_1 як особу, яка вчинила адміністративне правопорушення не є беззаперечним, належним, допустимим та переконливим доказом для встановлення її як суб`єкта інкримінованого йому адміністративного правопорушення, оскільки сам лише складений протокол про адміністративне правопорушення, складений поліцейським не може бути беззаперечним доказом винуватості особи.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15.04.2022 по справі №489/4827/16-а.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(п.п.21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п.33 рішення у справі «Гурепка проти України»), що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку у цій справі представляє особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Також ЄСПЛ в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2021, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2020 неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою не спростованих презумпцій.

Тобто, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься й в статті 62 Конституції України.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

З огляду на викладене, оскільки поліцейським не було додано до матеріалів справи належних доказів, на підтвердження обставин, які дозволяють встановити суб`єкт правопорушення, а в судовому засіданні факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй правопорушення не встановлено, суд доходить висновку, що провадження в справі стосовно останньої підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим накладення на нього адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 280 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення - закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.В. Безрук