ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 677/1455/22

Провадження № 33/4820/88/23

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду Преснякова А.А.

за участю секретаря судового засідання Цугеля А.В.

захисника Шкодяк І.А.

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Красилівського районного суду Хмельницької області від 09 грудня 2022 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , приватного підприємця, визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП, та

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені суддею І інстанції обставини

Постановою судді Красилівського районного суду Хмельницької області від 09 грудня 2022 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП та застосовано до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень; стягнуто на користь держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Відповідно до зазначеної постанови судді, у вересніжовтні 2022 року у 6-му класі Красилівського ліцею, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (син ОСОБА_1 ) під час освітнього процесу вчиняв булінг (цькування), а саме дії, які полягають у систематичному вчиненні насильства психологічного, фізичного та сексуального характеру відносно свого однокласника малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:

-вперше в кінці вересня 2022 року близько 15.50 год. в коридорі Красилівського ліцею ОСОБА_2 наздогнав ОСОБА_3 та скинув з нього штани, чим принизив його людську гідність;

-далі в першій половині жовтня 2022 року під час однієї з шкільних перерв ОСОБА_2 в приміщенні 6-А класу стиснув рукою статеві органи однокласника ОСОБА_3 , чим завдав фізичного болю та приниження;

-20.10.2022 близько 15.00 год. в класі Красилівського ліцею під час перерви ОСОБА_2 знову доторкався до статевих органів ОСОБА_3 та стискав їх, чим спричинив фізичний біль та приниження, що призвело до небажання ОСОБА_3 відвідувати навчальний заклад.

Внаслідок вищевказаних неправомірних дій малолітнього ОСОБА_4 могла бути завдана шкода фізичному та психічному здоров`ю ОСОБА_3 , оскільки останній систематично відчував приниження та страх, а інколи і фізичний біль.

ОСОБА_1 , як мати ОСОБА_4 , порушила вимоги частини 1 статті 150 Сімейного кодексу України та частини 3 статті 55 Закону України «Про освіту», оскільки ОСОБА_2 не досяг віку, з якого настає адміністративна відповідальність, тому до відповідальності притягається його мати ОСОБА_1 за вчинення її сином дій, передбачених частиною 3 статті 173-4 КУпАП.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену постанову та закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

На думку ОСОБА_1 суд при розгляді справи порушив положення статей 245, 280, 283 КУпАП. Зазначає, що суд не дослідив усі докази по справі та не надав їм належної оцінки, не допитав свідків, а взяв до уваги лише їх пояснення, які надавалися поза межами суду, не встановив наявність та форму вини малолітнього ОСОБА_4 , а отже і ОСОБА_1 .

Вважає, що протокол про адміністративне правопорушення складений безпідставно, а належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, викладених у постанові, немає.

Під час складання протоколу та з`ясування обставин справи працівниками поліції та органу освіти порушені вимоги Наказу Міністерства Освіти і Науки України від 28.12.2019 № 1646, яким передбачений порядок розгляду і реагування на можливі випадки булінгу у закладах освіти, не дотриманий встановлений порядок перевірки, усі заходи посадовими особами закладу освіти проводилися без участі батьків дітей, чим порушено їх право на участь у проведенні такої перевірки та встановлення об`єктивних обставин справи.

У свою чергу судом указані матеріали не досліджувалися, що призвело до прийняття незаконного рішення. Також судом не зазначено, якими саме належними та допустимими доказами підтверджується вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні, не допитані свідки та працівники поліції, не заслухано її позицію під час судового розгляду у присутності адвоката, а тому мало місце порушення її права на захист та вільний доступ до правосуддя.

Позиції учасників судового провадження

Особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явилася, поважних причин неявки не повідомила.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Шкодяк І.А. у судовому засіданні підтримав доводи поданої апеляційної скарги та просив закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів, які б підтверджували вину особи у вчиненому адміністративному правопорушенні, а також умисну вину її сина, оскільки за його поясненнями він міг випадково торкнутися статевих органів потерпілого. Крім того, судом не з`ясовано часу вчинення першого випадку булінгу, що впливає на строки притягнення до адміністративної відповідальності, які на його думку повинні відраховуватися з першої дати, якою може бути і початок вересня. Вважає, що постанова судді повинна бути скасована з процесуальних підстав. На даний час ОСОБА_1 разом з сином ОСОБА_5 виїхали за кордон, причини переводу ОСОБА_4 до іншого навчального закладу у вересні 2022 року йому невідомі, як і той факт, чи зверталася ОСОБА_1 разом з сином до психолога після вказаного правопорушення.

Законний представник потерпілого ОСОБА_6 була належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явилася, поважних причин неявки не повідомила.

Заслухавши захисника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Шкодяк І.А., який просив задовольнити апеляційні вимоги у повному обсязі, перевіривши матеріали адміністративної справи, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Відповідно до статті 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно з вимогами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 оскаржує наявність належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, викладених у постанові судді на підтвердження вчинення її сином булінгу.

Суддя суду першої інстанції перевіряв в судовому засіданні доводи ОСОБА_1 , у тому числі і зазначені нею в апеляційній скарзі, які підтвердження не знайшли.

Постанова суду має відповідати вимогам, передбаченими статтями 283 і 284 КУпАП. У ній зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідно до вимог статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За приписами статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти вмотивоване законне рішення.

Суддя суду першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вказаних вимог дотримався.

У ході судового розгляду встановлено, що у вересніжовтні 2022 року у 6-му класі Красилівського ліцею малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (син ОСОБА_1 ) під час освітнього процесу вчиняв булінг (цькування), а саме дії, які полягають у систематичному вчиненні насильства психологічного, фізичного та сексуального характеру стосовно свого однокласника малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме в кінці вересня 2022 року в коридорі Красилівського ліцею ОСОБА_2 наздогнав ОСОБА_3 та скинув з нього штани, чим принизив його людську гідність; в першій половині жовтня 2022 року під час однієї з шкільних перерв ОСОБА_2 в приміщенні 6-А класу стиснув рукою статеві органи однокласника ОСОБА_3 , чим завдав фізичного болю та приниження; 20.10.2022 близько 15.00 год. в класі Красилівського ліцею під час перерви ОСОБА_2 знову доторкався до статевих органів ОСОБА_3 та стискав їх, чим спричинив фізичний біль та приниження, що призвело до небажання ОСОБА_3 відвідувати навчальний заклад.

Ухвалюючи постанову про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи про адміністративне правопорушення містять достатньо фактичних даних, які свідчать про доведеність вини останньої у його вчиненні, а саме її вина підтверджується наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 628239 від 08.11.2022, заявою матері потерпілого ОСОБА_3 ОСОБА_6 , письмовими поясненнями ОСОБА_6 , директора ліцею ОСОБА_7 , класного керівника ОСОБА_8 , малолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , копією скороченого витягу з реєстру актів про народження з зазначенням загальних даних, відповідно до якого ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 , протоколом № 1 засідання комісії з розгляду випадку підозри на булінг Красилівського ліцею від 24.10.2022, колективною заявою ініціативної групи батьків 6-А класу Красилівського ліцею, листом Красилівського ліцею вих. № 02-15/244 від 03.11.2022 року, листом Красилівського ліцею вих. № 02-15/244 від 03.11.2022, згідно з яким до практичного психолога звернувся учень 6-А класу ОСОБА_3 з приводу ситуацій, які відбувалися в класі, та за результатами проведеної консультації й діагностики емоційного стану був зроблений висновок про наявність у дитини страху, тривоги та відчуття приниження.

Незважаючи на невизнання вини ОСОБА_1 , вважаю, що її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП, підтверджується сукупністю належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів, зібраних з додержанням процесуальної процедури, які не суперечать фактичним обставинам справи і об`єктивно узгоджуються між собою, а їх сукупність є достатньою для прийняття рішення по справі.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів. Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Склад правопорушення містить в собі: об`єкт; об`єктивну сторону; суб`єкт; суб`єктивну сторону. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Згідно з частиною 1 статті 173-4 КУпАП, булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі з застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Частиною 3 статті 173-4 КУпАП встановлюється відповідальність батьків за діяння, передбачене частиною 1 статті 173-4 КУпАП, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Згідно з пунктом 3-1 статті 1 Закону України «Про освіту», типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 628239 від 08 листопада 2022 року, у вересніжовтні 2022 року у 6-му класі Красилівського ліцею, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (син ОСОБА_1 ) під час освітнього процесу вчиняв булінг (цькування), а саме дії, які полягають у систематичному вчиненні насильства психологічного, фізичного та сексуального характеру відносно свого однокласника малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: вперше в кінці вересня 2022 року близько 15 год. 50 хв. в коридорі Красилівського ліцею ОСОБА_2 наздогнав ОСОБА_3 та скинув з нього штани, чим принизив його людську гідність; далі в першій половині жовтня 2022 року під час однієї з шкільних перерв ОСОБА_2 в приміщенні 6-А класу стиснув рукою статеві органи однокласника ОСОБА_3 , чим завдав фізичного болю та приниження; 20.10.2022 близько 15 год. 00 хв. в класі Красилівського ліцею під час перерви ОСОБА_2 знову доторкався до статевих органів ОСОБА_3 та стискав їх, чим спричинив фізичний біль та приниження, що призвело до небажання ОСОБА_3 відвідувати навчальний заклад.

Внаслідок вказаних вище дій ОСОБА_4 могла бути завдана шкода психологічному та фізичному здоров`ю ОСОБА_3 , оскільки останній систематично відчував приниження та страх, а інколи фізичний біль. ОСОБА_1 , як мати, порушила вимоги пункту 1 частини 1 статті 150 Сімейного кодексу України та частини 3 статті 55 Закону України «Про освіту», та оскільки ОСОБА_2 не досяг віку, з якого настає адміністративна відповідальність, тому до відповідальності притягується його мати ОСОБА_1 .

Протокол складено у відповідності до вимог статті 256 КУпАП, оформлено компетентним органом у межах повноважень наданих особі, яка його склала, чітко викладено суть правопорушення, а тому він є належним і допустимим доказом у справі.

Відповідно до пояснень матері ОСОБА_3 ОСОБА_6 , ОСОБА_2 від початку навчального року вже тричі вчиняв по відношенню до ОСОБА_3 «неадекватні» вчинки (стискав статеві органи, стягував штани публічно) (а/с 3).

Також у матеріалах справи містяться пояснення малолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_9 , з яких вбачається, що ОСОБА_2 неодноразово ображав ОСОБА_3 , хапав його за статеві органи та сильно стискав, завдаючи останньому фізичний біль, наздоганяв ОСОБА_3 в коридорі ліцею та насміхаючись знімав з нього штани та записував це на відео (а/с 4,6).

Окрім того, з пояснень директорки Красилівського ліцею ОСОБА_7 вбачається, що ОСОБА_2 перейшов до 6-А класу 05 вересня 2022 року, з того часу розпочалися постійні конфлікти між учнями. У свою чергу, батьки учнів 20 жовтня 2022 року подали колективне звернення з вимогою застосувати певні заходи до учня ОСОБА_4 та його батьків, оскільки діти 6- А класу бояться ходити до школи через поведінку ОСОБА_4 (а/с 5), а також звернулися з заявою перевести ОСОБА_4 до іншого класу чи іншої школи, у зв`язку з психологічною напругою в класі, проявами булінгу, небажанням дітей навчатися з ОСОБА_5 в одному класі (а/с 20).

Відповідно до складеної класним керівником ОСОБА_8 характеристики ОСОБА_4 , останній навчається у Красилівському ліцеї з 06 вересня 2022 року і за цей час показав середній рівень засвоєння навчального матеріалу, на уроках малоактивний, не проявляє належного інтересу до навчання, не завжди чесний, довірою серед однокласників та вчителів не користується, провокує конфліктні ситуації в класі.

Висновком індивідуальної бесіди психолога з ОСОБА_3 встановлено, що в останнього присутній страх, тривога та відчуття приниження (а/с 22).

Більшість наданих та досліджених судом доказів стосуються саме поведінки ОСОБА_4 у школі, його ставлення до освітнього процесу та інших учнів, і такі відомості надають можливість суду певною мірою визначити особистість булера.

ОСОБА_1 була присутня в судовому засіданні в суді першої інстанції при розгляді вказаної справи про адміністративне правопорушення, була завчасно повідомлена, їй роз`яснювалися права, тобто вона могла скористатися правом мати захисника та заявляти клопотання. Однак, в матеріалах справи відсутні клопотання ОСОБА_1 про допит свідків, пояснення яких досліджувалися в судовому засіданні.

Крім того, в ході апеляційного розгляду захисник зазначив, що не потрібно досліджувати докази та допитувати свідків, посилаючись на те, що суд першої інстанції повинен був їх допитати в судовому засіданні, попередити їх про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих показів і тільки тоді мав можливість посилатись на їх покази.

Так, відповідно до вимог ч.2 ст.279 КУпАП головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

З огляду на наведене, враховуючи, що письмові пояснення свідків були додані до протоколу про адміністративне правопорушення як докази та досліджені у судовому засіданні, клопотань про допит цих свідків в судовому засіданні не надходило, то наведені докази є належними та допустимими.

Відтак, сукупність наявних у матеріалах справи доказів дозволяє дійти висновку про умисний систематичний характер дій кривдника, що є однією з ознак булінгу, та доводить вину ОСОБА_4 , а відповідно і його матері ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП.

Тож, доводи апеляційної скарги про відсутність вини ОСОБА_4 у цьому правопорушенні та вчинення вказаних вище дій з необережності не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Згідно зі статтею 12 КУпАП, адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Таким чином, вважаю, що суд першої інстанції всебічно, повно й об`єктивно дослідив усі обставин справи в їх сукупності та дійшов правильного й обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для притягнення ОСОБА_1 , як матері малолітнього ОСОБА_4 , до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною 3 статті 173-4 КУпАП.

Щодо доводів про порушення Порядку реагування на випадки булінгу в закладах освіти, який затверджений наказом МОН України від 28.12.2019 № 1646 «Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти», проведення заходів виховного впливу представниками закладу освіти без участі батьків, чим порушувалося їх право на участь у проведенні такої перевірки та встановлення об`єктивних обставин справи, вважаємо їх надуманими та не доведеними.

Згідно пункту 5 розділу ІІ вказаного Порядку суб`єктами реагування у разі настання випадку булінгу (цькування) в закладах освіти (далі - суб`єкти реагування) є:

служба освітнього омбудсмена;

служби у справах дітей;

центри соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді;

органи місцевого самоврядування;

керівники та інші працівники закладів освіти;

засновник (засновники) закладів освіти або уповноважений ним (ними) орган;

територіальні органи (підрозділи) Національної поліції України.

Таким чином, звернення батьків потерпілого до поліції із заявою про настання випадку булінгу та реагування поліції на цей випадок шляхом опитування свідків та складання протоколу про адміністративне правопорушення, відповідає як вимогам статті 255 КУпАП, так і Порядку реагування на випадки булінгу в закладах освіти, який затверджений наказом МОН України від 28.12.2019 № 1646.

Також відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), до участі в засіданні комісії з розгляду випадку булінгу за згодою залучаються батьки або інші законні представники малолітніх або неповнолітніх сторін булінгу (цькування), а також можуть залучатися сторони булінгу (цькування), представники інших суб`єктів реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти.

Зі змісту Протоколу № 1 засідання комісії з розгляду випадку підозри на булінг Красилівського ліцею від 24.10.2022 вбачається, що під час засідання були присутні ОСОБА_1 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (а/с 15), а тому ОСОБА_1 мала можливість висловити свої заперечення чи незгоду щодо існуючого конфлікту, прийняти до уваги надані їй рекомендації щодо спілкування з сином про норми поведінки і таким чином намагатися дійти згоди з іншими батьками.

Доводи ОСОБА_1 з приводу того, що свідки та працівники поліції не допитувалися у судовому засіданні, а її позицію не заслухано у присутності її адвоката не можуть слугувати підставою для скасування постанови і закриття провадження у справі, оскільки не спростовують факту вчинення адміністративного правопорушення, що доведено сукупністю належних та допустимих доказів, наявних у матеріалах справи.

Отже, апеляційним переглядом справи про адміністративне правопорушення не встановлено порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які б слугували підставою для скасування чи зміни постанови суду та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення. Суддя суду першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП, правильно визначив вид стягнення у мінімальних межах, установлених частиною 3 статті 173-4 КУпАП, відповідно до вимог статті 33 КУпАП, у межах передбаченого статтею 38 КУпАП строку.

З урахуванням наведеного, доходжу висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю підстав для скасування постанови суду першої інстанції та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову судді Красилівського районного суду Хмельницької області від 09 грудня 2022 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень, залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя