Справа № 583/404/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 лютого 2023 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши матеріали, що надійшли від Охтирського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючої, проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2

за ст. 173-2 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 25.01.2023 року о 21.50 год. в АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство в сім`ї, а саме ображала нецензурною лайкою свого співмешканця ОСОБА_2 , внаслідок чого була завдана шкода його психічному здоров`ю, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила.

Суд вжив усіх необхідних заходів щодо повідомлення особи про час і місце судового розгляду, однак вона не з`явилася та доказів про поважність причин своєї неявки до суду не надала. Відповідно до положень ст.268 КУпАП визначний вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, під час розгляду яких участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою, а справа про притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 КУпАП до таких не відноситься, тому суд вважає можливим проводити розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 . Її право при цьому не порушується, в тому числі і на захист, оскільки будучи повідомленою про розгляд справи вона не з`явилася, тобто уникає судового розгляду, цим самим має на меті уникнення ним адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення шляхом зволікання з розглядом справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Розумність тривалого судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Аналіз наведених норм дає суду підстави дійти висновку, що наведене положення відповідає практиці Європейського суду з прав людини, і не може автоматично вважатись порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд розцінює як спосіб уникнути відповідальності. Тому суд вважає можливим розгляд справи проводити у відсутність правопорушника.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 768215 від 26.01.2023 року, витягом з АРМОРу, поясненнями потерпілого ОСОБА_2 , доданим до протоколу.

При призначенні стягнення суд враховує характер правопорушення, особу порушника, ступінь її вини та вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 40-1, ч. 1 ст. 173-2, ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_3 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. (Отримувач: Охтирська міська отг 21081100, Код ЄДРПОУ: 37981563, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, Номер аналітичного рахунку: UA0018538, Назва ККДК: Адміністративні штрафи та інші санкції).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 536,80 грн. на користь держави (населений пункт: м. Київ, отримувач: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, найменування податку: Судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України), обов`язково заповнити призначення платежу: судовий збір, пункт 5).

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду : Н.Б. Плотникова