П О С Т А Н О В А

іменем України

Справа №377/126/23

Провадження №3/377/66/23

22 лютого 2023 року суддя Славутицького міського суду Київської області Малишенко Т.О., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі справу про адміністративні правопорушення, передбачені ст.185 КУпАП, що надійшла з Відділення поліції № 2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

-про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, -

У С Т А Н О В И Л А:

15.02.2023 року о 12 годині 50 хвилин, у м. Славутич, квартал Добринінський, біля будинку номер 12, громадянин ОСОБА_2 вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, чіплявся за одяг працівників поліції,тобто вчинив дії що порушують громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_3 повідомив, що між ним і працівниками поліції відбувся конфлікт, він не виконав законні вимоги працівників поліції, за що на ньогог складено протокол.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, перевіривши матеріали справи, вважаю необхідним зробити наступний висновок.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь- які фактичні дані, на основі яких у визначеному законодавством порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, надані такі докази: - протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КупАП серії АПР 18 № 634763 від 15.02.2023 року; - рапортом інспектора СРПП ВП №2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області В.Посмітного від 15.02.2023 року;- копією протоколу АЗ № 171303 від 15.02.2023 року про адміністративне затримання за ст. 260 КУпАП; письмовими поясненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; роздруківкою протоколу газоаналізатора Драгер Alkotest 6810 з результатом 1,38 % проміле проведеного 15.02.2023 року об 13 годині 59 хвилин; протоколом №578/7188 медичного огляду для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння від 15 лютого 2023 року, з висновком лікаря ОСОБА_4 алкогольне сп`яніння;- диск з відеозаписами.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП передбачає умисну форму вини, а саме особа умисно вчиняє дрібне хуліганство, тобто допускає нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство», дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства та останнє відрізняється від інших правопорушень тим, що:1) вчиняється за явно несуттєвим приводом; 2) безпосередня причина злочинного конфлікту при хуліганстві у більшості випадків є внутрішньою, тобто в самому діючому суб`єкті і не викликана необхідністю ззовні (конкретною ситуацією); 3) дії хулігана не завжди логічно обґрунтовані і обумовлені певними обставинами; 4) спрямованість і предмет посягання хуліганських дій часто не визначені.

За змістом вимог ст.256, ч.1 ст.257 КУпАП, питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР 18№634763 від 15 лютого 2023 року, ОСОБА_2 , перебуваючи в м. Славутич, Добринінський квартал, біля будинку 12, нецензурно лаявся, чіплявся за одяг працівників поліції чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

З аналізу змісту ст.173КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій.

При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень.

В протоколі про адміністративне правопорушення не розкрита суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

В той же час в Кодексі про адміністратвне правопорушення передбачена адміністративна відповідальність за правопорушення передбачене за ст. 185 КУпАП а саме зокрема злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків. В діях останнього вбачається склад адміністративного правопорушення за ст.185 КУпАП, за за що він і був Славутицьким міським судом притягнутий до адміністративноїй відповідальності саме за цей випадок.

Таким чином, законних підстав для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вказане адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, немає, оскільки складу такого правопорушення при розгляді справи не встановлено.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Беручи до уваги, що в судовому засіданні не встановлено належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, то провадження у справі необхідно закрити за відсутністю складу правопорушення.

Керуючись ст. ст. 283-284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 за відсутності складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т. О. Малишенко