Справа № 456/4054/22
Провадження № 3/456/60/2023
ПОСТАНОВА

іменем України

10 лютого 2023 року місто Стрий Львівської області

Cуддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Микитин В.Я., з участю особи, яка є потерпілою від адміністративного правопорушення, - ОСОБА_1 , розглянувши об`єднану в одне провадження справу за матеріалами, котрі надійшли від Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Підгородці Стрийського району Львівської області, жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , фактично проживаючого по АДРЕСА_3 , з вищою освітою, одруженого, встановленими законодавством України пільгами не користується, раніше протягом року до адміністративної відповідальності притягався,

за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 19.11.2022 року близько 22:00 год., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння по місцю свого фактичного проживання, що у АДРЕСА_3 , повторно протягом року, вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї співмешканки ОСОБА_1 , котре виразилось у висловлюваннях нецензурною лайкою та погрожуванні фізичною розправою, внаслідок чого ОСОБА_1 була завдана шкода її психічному здоров`ю.

Він же, 25.12.2022 року близько 09:30 год., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння по місцю свого фактичного проживання, що у АДРЕСА_3 , повторно протягом року, вчинив домашнє насильство фізичного та психологічного характеру відносно своєї співмешканки ОСОБА_1 , котре виразилось у у заподіянні удару кулаком у область грудної клітки, висловлюваннях нецензурною лайкою, внаслідок чого ОСОБА_1 була завдана шкода її психічному здоров`ю.

Статтею 36 КУпАП визначено можливість накладення адміністративних стягнень при вчиненні кількох адміністративних правопорушень.

Оскільки вчинення вказаних вище адміністративних правопорушень інкримінується одній і тій-же ж особі і підлягають одночасному розгляду одним і тим же органом, то постановою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 10.01.2022 року справу за єдиним унікальним номером 456/172/23 та номером судового провадження 3/456/316/2023 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП об`єднано в одне провадження із справою за єдиним унікальним номером 456/4054/22 та номером судового провадження 3/456/60/2023 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, присвоївши об`єднаній справі єдиний унікальний номер судової справи 456/4054/22 та номер судового провадження 3/456/60/2023.

Судові засідання у цій об`єднаній в одне провадження справі про адміністративні правопорушення призначалися на 27.12.2022 року о 09:15 год., на 31.01.2023 року о 10:45 год. та на 10.02.2023 року о 09:45 год. у залі судових засідань приміщення Стрийського міськрайонного суду Львівської області, що по вул. Т. Шевченка, 89, у м. Стрий Львівської області.

ОСОБА_2 , будучи тричі належно та завчасно повідомленим за зазначеною ним адресою свого місця реєстрації про місце, дату та час розгляду цієї об`єднаної в одне провадження справи про адміністративні правопорушення, у судові засідання жодного разу не з`явився, про причини своєї неявки суддю не повідомляв. Крім того, інформація про розгляд об`єднаної в одне провадження справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП кожного разу розміщувалася на офіційному вебпорталі «Судова влада України» цього місцевого суду у розділі «інформація для громадян з найменуванням ГРОМАДЯНАМ (https://stm.lv.court.gov.ua).

Також, в силу ч. 2 ст. 268 КУпАП (з урахуванням змін, внесених на підставі Закону України № 1604-ІХ від 01.07.2021 року «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статі», що набрали чинності 01.08.2021 року), при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, присутність особи, який притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, а тому суддя на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП України вважав за доцільне розглядати дану справу за відсутністю особи, який притягається до адміністративної відповідальності, з метою дотримання вимог ст. 38 КУпАП щодо строків накладення адміністративного стягнення. При цьому, така позиція судді узгоджується з рішенням Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України» (заява № 36665/02), котре набуло статусу остаточного та відповідно до котрого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. У своїх багатьох рішеннях Європейський Суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Особа, яка є потерпілою від адміністративних правопорушень, - ОСОБА_1 , будучи кожного разу належно та завчасно повідомленою про місце, дату та час розгляду цієї об`єднаної в одне провадження справи про адміністративні правопорушення, з`явилася в останнє з судових засідань, із своїми правами, визначеними статтею 269 КУпАП була обізнаною, після чого надала пояснення, згідно з якими підтвердила усі обставини, викладені у протоколах про адміністративні правопорушення відносно її співмешканця ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, вказала, що останній в загальному гарна особа, однак коли вип`є алкогольних напоїв, то стає агресивним й нестримним, зазначила, що їй соромно перед сусідами, оскільки подібні інциденти трапляються досить часто. Підсумовуючи, просила суддю не накладати на співмешканця будь-яких адміністративних стягнень із-за причини, що він й так не має грошей.

Суддя, заслухавши особу, яка є потерпілою від адміністративних правопорушень, дослідивши матеріали цієї об`єднаної в одне провадження справи про адміністративні правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Згідно статей 251, 252 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи. Висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 173-2 КУпАП відповідальність за цією нормою закону настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само за невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або за неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, а також за вчинення тих самих дій, вчинених особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

У свою чергу, організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначає Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Законодавство про запобігання та протидію домашньому насильству складається з Конституції України, міжнародних договорів, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цього Закону та інших нормативно-правових актів щодо недопущення насильства.

Статтями 21 та 24 Конституції України регламентовано, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Рівність прав жінки і чоловіка забезпечується: наданням жінкам рівних з чоловіками можливостей у громадсько-політичній і культурній діяльності, у здобутті освіти і професійній підготовці, у праці та винагороді за неї; спеціальними заходами щодо охорони праці і здоров`я жінок, встановленням пенсійних пільг; створенням умов, які дають жінкам можливість поєднувати працю з материнством; правовим захистом, матеріальною і моральною підтримкою материнства і дитинства, включаючи надання оплачуваних відпусток та інших пільг вагітним жінкам і матерям.

За змістом пунктів 3, 6, 8, 14 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. Особою, яка постраждала від домашнього насильства, є особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдником є особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів цієї об`єднаної в одне провадження справи про адміністративні правопорушення, особа, який притягається до адміністративної відповідальності, наведених вище вимог законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству не дотримався, так як його вина у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, у розумінні наведених вище приписів статей 245, 251-252 КУпАП, доведена належними та допустимими доказами, зокрема такими:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 135296, котрий складений 20.11.2022 року у чіткій відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення;

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 780206, котрий складений 25.12.2022 року у чіткій відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення;

-довідкою КНП Стрийської міської ради «Стрийська центральна районна лікарня» Львівської області від 20.11.2022 року за № 4924 про те, що ОСОБА_2 19.11.2022 року перебував у стані алкогольного сп`яніння;

-довідкою КНП Стрийської міської ради «Стрийська центральна районна лікарня» Львівської області від 25.12.2022 року за № 5511 про те, що ОСОБА_2 25.12.2022 року перебував у стані алкогольного сп`яніння;

-заявою ОСОБА_1 від 19.11.2022 року, в якій просить прийняти міри до свого співмешканця ОСОБА_2 , який 19.11.2022 року вчинив по відношенню до неї домашнє насильство;

-заявою ОСОБА_1 від 25.12.2022 року в якій просить прийняти міри до свого співмешканця ОСОБА_2 , який 25.12.2022 року вчинив по відношенню до неї домашнє насильство;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 19.11.2022 року з приводу обставин, що викладені в її заяві від 19.11.2022 року про вчинення домашнього насильства;

-ще одними, письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 25.12.2022 року з приводу обставин, що викладені в її заяві від 25.12.2022 року про вчинення домашнього насильства;

-постановою судді Стрийського міськрайонного суду львівської області від 11.10.2022 року у справі за єдиним унікальним номером 456/3113/22 та номером судового провадження 3/456/1817/2022, котра в установленому порядку набрала законної сили 24.10.2022 року, та котрою накладено на ОСОБА_2 адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн..

Дії ОСОБА_2 вірно кваліфіковані за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки він вчинив домашнє насильство, тобто умисне діяння психологічного характеру, внаслідок чого була заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілій ОСОБА_1 ..

При накладені адміністративних стягнень, на особу, який притягається до адміністративної відповідальності, суддя враховує обставини, визначені у ст. 33 КУпАП, та не вбачає, у розумінні статей 34-35 цього Кодексу обставин, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність останнього.

Поряд з цим, в силу ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. Проте, враховуючи ту обставину, що ОСОБА_2 вчинив два однакових адміністративних правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, справи про які одночасно розглядаються, і за ці вчинені ним адміністративні правопорушення передбачена можливість накладення єдиного адміністративного стягнення, а тому суддя переконаний, що на ОСОБА_2 у даному конкретному випадку правильним буде накласти адміністративне стягнення за ці два адміністративних правопорушення у межах санкції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, - у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн..

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі ухвалення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, у матеріалах справи відсутні будь-які дані, котрі б підтверджували звільнення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від сплати судового збору, а, відтак, слід стягнути судовий збір за винесення постанови про накладення на таку особу адміністративного стягнення, у розмірі 536 грн. 80 коп..

Керуючись статтями 8-9, 23, 33-36, 40-1, 173-2, 221, 245, 251-252, 268-269, 276, 279-280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, та, з урахуванням ч. 2 ст. 36 КУпАП, накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн..

Стягнути з ОСОБА_2 у дохід держави 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору.

Копію постанови протягом трьох днів вручити або вислати особі, щодо якого її винесено , про що зробити відповідну відмітку у справі.

Копію постанови протягом трьох днів вручити або вислати особі, яка є потерпілою від адміністративних правопорушень, на її відповідне прохання про це.

З платіжними реквізитами для оплати штрафу в гривнях та справляння судового збору можна ознайомитись за вебсторінками: https://stm.lv.court.gov.ua/sud1323/gromadyanam/tax та https://stm.lv.court.gov.ua/sud1323/gromadyanam/paying.

Серед іншого, положеннями статей 307 та 308 КУпАП встановлено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби та стягнення у подвійному розмірі визначеного штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Строк пред`явлення даної постанови до виконання становить три місяці.

Суддя Володимир МИКИТИН