справа № 209/2635/22
№ провадження 3/208/292/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 січня 2023 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Ізотов В.М., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки НОМЕР_1 , громадянина України, генерального директора ПрАТ «Камет-Сталь», адреса перебування: м.Кам`янське вул..Соборна 18-б, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

13 грудня 2022 року до Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З протоколу про адміністративне правопорушення №349/32-00-04-01-10 від 25.10.2022р. вбачається, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, а саме: в уточнюючому розрахунку від 08.09.2022 р. № при виправленні показників декларації з податку на прибуток за 2021 рік, не відображена сума податкового зобов`язання (недоплати) по рядку 26 в сумі 39 242 961,00 грн та штраф у розмірі 3 відсотків від такої суми недоплати по рядку 30 на суму 1 177 288,83 грн, чим порушив пункт 50.1 статті 50 ПКУ та вимог щодо заповнення уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток.

За даним фактом ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

До судового засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Від його захисника, адвоката Команова В.В. до суду надійшли заперечення до протоколу про адміністративне правопорушення, в яких адвокат зазначив, що провадження по справі підлягає закриттю, оскільки на даний час триває процедура адміністративного оскарження результатів камеральної перевірки згідно акту №379/32-00-04-01-02-01-05383085. Так, 27.10.2022р. було подано заперечення до акту камеральної перевірки, а 12.12.2022р. було подано скаргу на податкове повідомлення-рішення, прийняте податковим органом на підставі акту перевірки. Також адвокат зазначає, що під час складання протоколу було порушено вимогу щодо місця та строків його складання та без врахування пояснень особи, що притягається до відповідальності.

Суд враховує, що правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не відносяться до категорії правопорушень, по яким присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, ч. 2 ст. 268 КУпАП.

Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, надані матеріали, суд встановив наступне.

Положення ст. 163-1 КУпАП є бланкетними, тобто відсилають до інших нормативно правових актів.

Відповідно до п. 56.1 ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно п. 56.15 ст. 56 Податкового кодексу України скарга подана із дотриманням строків, визначених п. 56.3 ст. 56 ПКУ, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошових зобов`язань, що оскаржується вважаються неузгодженою.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №349/32-00-04-01-10 від 25.10.2022р. вбачається, ОСОБА_1 порушив п. 50.1 статті 50 ПКУ та вимоги щодо заповнення уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток

Податковий органі на підстав акту перевірки прийняв податкове повідомлення-рішення, яке було оскаржено ПрАТ «Камет-Сталь» в адміністративному порядку, а саме було подано скаргу на податкове повідомлення-рішення № 344/32-00-04-01-02-05393085 від 21.11.2022р.

На даний час адміністративне оскарження не завершено.

Також, суд приймає до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові по справі № 811/119/13-а від 10 травня 2018 року, в якій Суд зазначив наступне: Акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що, в свою чергу, відповідає встановленим правилам складання акту перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні КАС України.

Дії службової особи щодо включення до акту певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді. Заперечення, зауваження до акту перевірки (за наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акту. Це свідчить про те, що дії, пов`язані з включенням до акту висновків, є обов`язковими, тоді як самі висновки такими не є.

Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язків характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Водночас судження контролюючого органу про нікчемність окремих угод є висновками тільки контролюючого органу, зазначення яких в акті перевірки не суперечить чинному законодавству. Такі твердження акту можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладені згадувані висновки акту.

Враховуючи викладене, Верховний Суд вважає, що акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, діяльність яких перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору.

Стаття 2 КУпАП передбачає, що законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

В розумінні КАС України та враховуючи викладену правову позицію, акт перевірки від 06.10.2022 року № 379/32-00-04-01-02-01-05383085 не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та відповідно, не є актом індивідуальної дії, а висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків.

Суд також зазначає, що за змістом ч. 1 ст. 163-1 КУпАП адміністративним правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Виходячи з наведеного, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення може полягати у різних формах: відсутність податкового обліку, порушення порядку його ведення, у тому числі у вигляді неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків.

В протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не зазначена конкретна форма вчиненого ним правопорушення, не наведені обставини його вчинення.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом» (п. 43рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кобець проти України" від 14.02.2008 року), доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Враховуючи правову позицію ЄСПЛ, суддя не має права взяти на себе функції сторони обвинувачення, змінити обсяг інкримінованого правопорушення, усунути певні розбіжності та неточності, які мають місце в протоколі про адміністративне правопорушення, самостійно відшукувати докази винуватості особи, що становило б порушення ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу.

Наведені вище обставини не можуть свідчити про склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП в діях генерального директора ПрАТ Камет-Сталь ОСОБА_1 .

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 284 КУпАП,

постановив:

Провадження в справі у відношенні ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки НОМЕР_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська.

Суддя Ізотов В.М.