Справа № 203/210/23
Провадження № 3/0203/460/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Шрамко Л.Л., з участю представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - Чоха К.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, працюючого в Департаменті транспорту та транспортної інфраструктури ДМР, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 24.12.2022 р. серії ВАВ № 369575 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

В протоколі зазначено, що 23.12.2022 о 23 год. 50 хв., в м. Дніпро, в Центральному районі, по вул. М. Драгоманова, біля буд. 44, громадянин ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в громадському місці, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час судового розгляду повідомлений належним чином.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Чоха К.О. 26.01.2023 в судовому засіданні заявив клопотання, в якому він просить закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що в протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 не зазначено в чому саме полягає порушення громадського порядку, які саме суспільні відносини були порушені, чий конкретно спокій він порушив та в чому саме це виявилось.

Оскільки, в матеріалах справи відсутні достовірні докази, які б підтверджували факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою у громадському місці, тому вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП є недоведеною.

Так, згідно до протоколу серії ВАВ №369575 від 24.12.2022 останній вчинив інкриміноване йому правопорушення о 23:50 годині 23.12.2022.

Разом з цим, на відеозаписах, які додані до протоколу, вбачається, що о 23:52 годині 23.12.2022, між ОСОБА_1 та невстановленим чоловіком виник конфлікт на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Санкція ст.173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, свого протистояння іншим громадянам, суспільству, державі.

Умисний прояв особою, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З матеріалів справи, відеозапису, пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлено, що у останнього виник конфлікт з невстановленими особами, не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Таким чином, мотив і умисел дій ОСОБА_1 виключають кваліфікацію його дій за ст. 173 КУпАП, оскільки в даному випадку немає всіх ознак дрібного хуліганства.

Крім того, звертає увагу суду, що в протоколі зазначено про відсутність свідків та потерпілого, що також свідчить про особистий конфлікт між вдома чоловіками.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23- рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків.

Згідно ст.252 КУпАП орган оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказі покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували обставини викладені в протоколі.

Заслухавши клопотання захисника, дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до змісту ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до роз`яснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством. Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок, який представляє собою систему суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано письмові пояснення ОСОБА_1 , в яких він зазначає, що 24.12.2022 о 23 год. 50 хв. у м. Дніпрі по вул. М. Драгоманова, біля буд.44, між ним - ОСОБА_1 та невстановленими особами відбувся особистий конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків з приводу чіпляння та ображання останніми невстановленими особами до його товариша на ім`я ОСОБА_2 . Внаслідок цього конфлікту була викликана поліція.

З відеозапису подій з камер відеоспостереження працівників патрульної поліції, які прибули на виклик, вбачається, що ОСОБА_1 був обурений поведінкою незнайомих осіб, про що повідомляв працівників поліції. Своїми діями ОСОБА_1 не мав мети порушувати громадський порядок та спокій громадян, його дії були спрямовані безпосередньо на припинення дій невстановлених осіб, які, як він зазначав працівникам поліції, безпідставно чіплялися до його товариша та поводили себе зухвало.

Об`єктивних даних про вчинення хуліганських дій ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Інші особи очевидці події, окрім ОСОБА_1 , опитані не були, хоч на відеозапису зафіксовано, що вони перебували на місті події.

Рапорт працівника поліції не є достовірним доказом вчинення адміністративного правопорушення.

Так, в розумінні правової позиції висловленої у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15.04.2020 року №489/4827/16а вбачається, що свідчення службової особи інспектора патрульної поліції не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, оскільки така особа є представником суб`єкта владних повноважень, тому і вказаний рапорт працівника поліції не можна вважати доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи надані суду докази, суд приходить до висновку про відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказів, які б свідчили, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян із мотиву явної неповаги до суспільства.

Отже, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останньому посадовою особою, якою було складено протокол, адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Л.Л. Шрамко