Справа № 367/312/23
Провадження №3/367/364/2023
ПОСТАНОВА

Іменем України

17 січня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

при секретарі Янковому І.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої продавцем в магазині «Червоний маркет», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 476133 від 23.12.2022 року, 23.12.2022 року о 14 год. 30 хв. в магазині «Червоний маркет», за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 здійснювала продаж піротехнічних виробів, а саме: «Тип Фонтан», чим порушила п. 2.1 Протоколу засідання оперативного штабу Ради оборони Київської області, чим вчинила правопорушення передбачене ч. 1 ст. 195-6 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась подала до суду письмове клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП та розглянути справу у її відсутність.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП, а саме порушення порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів.

Так, суд враховує, що для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

При цьому, в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України»(з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

В силу статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У відповідності до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з частиною другою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протокол.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в її вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним правопорушенням (проступком), як визначено статтею 9 КУпАП, визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, за диспозицією частини першої статті 195-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів.

Об`єктом правопорушень, передбачених статтею 195-6 КУпАП, є суспільні відносини в сфері обігу, а саме порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів. А враховуючи, що незаконне застосування піротехнічних засобів несе загрозу життю і здоров`ю людей, порушує громадський порядок додатковим об`єктом даного адміністративного проступку також є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона, правопорушень, передбачених статтею 195-6 КУпАП полягає у порушенні порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів.

Предметом вказаного адміністративного правопорушення обов`язково виступає піротехнічний засіб.

Піротехнічний виріб це пристрій, який призначено для створювання необхідного ефекту (світового, іскрового, димового, звукового, змішуваного) за допомогою горіння (вибуху) піротехнічного складу. Виділяють два види піротехнічних виробів, залежно від їх призначення. Побутові призначення піротехнічні вироби призначені для розваг (проведення феєрверків), їх вільно продають населенню, поводження з ними не потребує спеціальних знань та навичок, а використання з дотриманням вимог інструкції із застосування, яка додається до піротехнічного виробу або наноситься на його споживчому пакуванні, забезпечує за межами небезпечних зон безпеку здоров`я та життя людей, не призводить до пошкодження майна і нанесення шкоди навколишньому середовищу.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

При цьому, диспозиція ч. 1 статті 195-6 КУпАП є бланкетною, не конкретизованою, а такою, що скеровує до норм законодавства України, який встановлює правила використання, виробництва, перевезення, торгівлі, обігу, зберігання піротехнічних засобів. Тобто, серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності (називає і описує лише правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до норм інших законів).

Спеціальними нормативними актами, які регулюють такий порядок та котрі були чинними на час вчинення вказаного адміністративного правопорушення є Закон України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» та Технічний регламент піротехнічних виробів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 839 від 03.08.2021 року.

Таким чином, відповідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі повинен бути вказаний нормативний акт, який передбачає відповідальність за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП.

Сама лише констатація у протоколі факту «продажу» ОСОБА_1 піротехнічних засобів, без надання відповідних доказів, не може бути підставою для висновку про вчинення нею порушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП.

Крім того, в ході розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 є найманим працівником. Водночас, факт торгівлі саме ОСОБА_1 піротехнічними виробами, не підтверджений належними і допустимими доказами та не встановлений в судовому засіданні.

З п. 1 ст. 247 КУпАП слідує, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Однак, достовірність доказів, які є сумнівними та відсутність доказів зібраних особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення є неприпустимою, оскільки суперечить позиції ЄСПЛ та порушує презумпцію невинуватості особи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Так, в матеріали даної справи не містять жодних доказів, на підставі яких суд міг би встановити чи було вчинено саме ОСОБА_1 адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

При цьому, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення за відсутності будь-яких інших доказів не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Так, суд дослідивши матеріали справи, оцінивши відповідно до ст. 252 КУпАП докази, наявні в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, враховуючи вищевикладене, прийшов до переконання в тому, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 195-6 КУпАП.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 ..

Крім того, суд вважає за необхідне, у зв`язку із закриттям провадження у справі на підставі п 1 ст. 247 КУпАП, повернути власнику, на підставі ст. 265 КУпАП, вилучені, під час складання протоколу, піротехнічні засоби, а саме: піротехнічний виріб К-15 Тип «Фонтан» в кількості 22 штуки, які передані на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-40-1, 245-252, 254-257, 265, 268, 276-279, 283-291, 298-299 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу даного правопорушення в її діях.

Вилучені піротехнічні засоби - піротехнічний виріб К-15 Тип «Фонтан» в кількості 22 штуки, які передані на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області повернути власнику.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд 1-ї інстанції шляхом подання у 10-ти денний строк, з моменту винесення даної постанови, апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги або внесення подання прокурора.

Суддя: Я.В. Шестопалова