Справа№ 953/4991/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2023 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Демченко С.В.,

за участю:

прокурорів - Ольхового Б. С., Курченко І.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Корольчука Ю. Ю.,

секретар судового засідання Кошова О. В.,

розглянувши матеріали, що надійшли з 7-го Управління (з обслуговування Харківської області) Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

у с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 362 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 18 листопада 2021 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 18 листопада 2021 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 363 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісіїз тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», діючи умисно, 18 листопада 2021 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 18 листопада 2021 року № 7, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 364 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», діючи умисно, 22 грудня 2021 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 22 грудня 2021 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 365 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С .П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 22 грудня 2021 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 22 грудня 2021 року № 8, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 366 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», діючи умисно, 14 лютого 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 14 лютого 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 367 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, діючи умисно, 14 лютого 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 14 лютого 2022 року № 1, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 368 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 20 травня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 20 травня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 369 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 20 травня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 20 травня 2022 року № 4, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 370 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 16 червня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 16 червня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 371 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону,діючи умисно, 16 червня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 16 червня 2022 року № 5, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 372 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 22 липня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 22 липня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 373 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону,діючи умисно, 22 липня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 22 липня 2022 року № 6, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцію № 374 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісіїз тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 25 серпня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 25 серпня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 375 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісіїз тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 25 серпня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 25 серпня 2022 року № 7, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 376 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 21 вересня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 21 вересня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 377 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 21 вересня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 21 вересня 2022 року № 8, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення,пов`язане з корупцією № 378 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 24 жовтня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 24 жовтня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії,маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 379 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 24 жовтня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 24 жовтня 2022 року № 9, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 380 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 24 листопада 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 24 листопада 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 381 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 24 листопада 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 24 листопада 2022 року № 10, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 382 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 16 грудня 2022 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 16 грудня 2022 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 383 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 16 грудня 2022 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 16 грудня 2022 року № 11, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 384 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 20 лютого 2023 року перед розглядом питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, не повідомив публічно Комісію у встановленому цим Законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник 20 лютого 2023 року під час участі на засіданні цієї Комісії, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.2 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 385 від 15 червня 2023 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», будучи у складі Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги та згідно з п.п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VIІ суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, 20 лютого 2023 року в умовах реального конфлікту інтересів вчинив дії, а саме взяв участь у засіданні Комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , у якого він перебуває у прямому підпорядкуванні, прийнятті відповідного рішення, проголосував «за» та підписав протокол від 20 лютого 2023 року № 1, маючи у даному питанні приватний інтерес. Таким чином ОСОБА_3 не виконав вимоги п.3 ч.1 ст.28, ч.2 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 24 липня 2023 року справи про адміністративні правопорушеннящодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП справи № 953/5988/23, провадження 3/953/2408/23; № 953/5989/23, провадження № 3/953/2409/23; № 953/5992/23, провадження № 3/953/2410/23; № 953/5993/23, провадження № 3/953/2411/23; № 953/5994/23, провадження № 3/953/2412/23; № 953/5995/23, провадження № 3/953/2413/23; № 953/5996/23, провадження № 3/953/2414/23; № 953/5998/23, провадження № 3/953/2415/23; № 953/5999/23, провадження № 3/953/2416/23; № 953/6000/23, провадження № 3/953/2417/23; № 953/6001/23, провадження № 3/953/2418/23; № 953/6002/23, провадження № 3/953/2419/23; № 953/6003/23, провадження № 3/953/2420/23; № 953/6004/23, провадження № 3/953/2421/23; № 953/6005/23, провадження №3/953/242/23; № 953/6006/23, провадження № 3/953/2423/23; № 953/6007/23, провадження № 3/953/2424/23; № 953/6008/23, провадження № 3/953/2425/23; № 953/6009/23, провадження № 3/953/2426/23; № 953/6010/23, провадження № 3/953/2427/23; № 953/6011/23, провадження № 3/953/2428/23; № 953/6013/23, провадження № 3/953/2429/23; № 953/6014/23, провадження № 3/953/2430/23, об`єднані в одне провадження, присвоївши об`єднаній справі № 953/5988/23, провадження № 3/953/2408/23.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 07 листопада 2023 рокусправи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП справа № 953/4991/23, провадження № 3/953/2717/23 та справа № 953/5988/23, провадження № 3/953/2718/23,об`єднані в одне провадження, присвоївши присвоївши об`єднаній справі № 953/4991/23, провадження № 3/953/2717/23.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та захисник Корольчук Ю. Ю., просили провадження у справі про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення. ОСОБА_1 пояснив, що він з 1989 року працює на посаді головного лікаря Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», займається питаннями виключно медичної діяльності Установи, жодних рішень не приймає, тому дискреційних повноважень на визначення розміру премій також не має. Вказав, що дійсно підписував накази про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , але вказані проекти наказів із зазначенням розміру премій готували працівники планово-економічного відділу на підставі рішення комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати та нарахування матеріальної допомоги. Зауважили на тому, що навіть за умови не голосування ОСОБА_1 на засіданні комісії у розгляді питання про преміювання директора Установи ОСОБА_2 , це не вплинуло на результати голосування, оскільки комісія є колегіальним органом та кількість осіб, які були присутні на засіданні, була достатньою для затвердження прийнятих рішень. Акцентували увагу на тому, що пропозиції про розподіл наявних коштів надходили від працівників бухгалтерії за наслідками підрахунку, а комісією вирішувались лише питання затвердження загального розміру залишкових коштів, які будуть розподілені на премії для всього колективу, у тому числі і директору. За таких обставин відсутній приватний інтерес, оскільки право на отримання заробітної плати (премія є складовою) гарантовано ОСОБА_1 конституцією та законом, крім того, його дії не суперечать службовим чи представницьким повноваженням, при цьому така суперечність не може вплинути та не впливає реально на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки ОСОБА_1 приймає участь у засіданні комісії, тим самим виконуючі свої посадові обов`язки.

Прокурор у судовому засіданні обставини, викладені у протоколах, підтримав, просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

Допитані у судовому засіданні як свідки ОСОБА_4 - заступник директора з економічних питань Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», ОСОБА_5 - заступник директора з наукової роботи Інституту, ОСОБА_6 - головний бухгалтер Інституту, ОСОБА_7 - провідний юристконсульт Інституту, пояснили, що відповідно до наказу директора Інституту Красносельського М. вони разом з ОСОБА_1 є членами постійно діючої Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати та нарахування матеріальної допомоги. Вказана комісія утворюється відповідно до Колективного договору та Додатку до нього, в якому затверджено положення про преміювання. На засіданні комісії з`ясовується питання, чи наявна економія коштів, у зв`язку з чим вирішується питання щодо встановлення загального розміру коштів, з яких буде виплачуватись премія усім працівникам Інституту, у тому числі директору. Питання конкретних розмірів премії для кожного працівника, у тому числі головного лікаря, на засіданні комісії не ставиться та не розглядається, оскільки цим питанням займається планово-економічний відділ, виходячи із загального розміру коштів на премії, який встановлюється комісією. Премія визначається кожному співробітнику пропорційною до його окладу, у тому числі й директору. Положенням про преміювання не передбачено вирішення питання щодо визначення конкретного розміру премії працівників Інституту на засіданні комісії. Накази щодо премій директору Інституту дійсно підписує головний лікар ОСОБА_1 , але без рішення комісії та без погодження цього питання з Академією медичних наук України він цього права не має. Вказані свідки також повідомили, що на засіданні комісії голос ОСОБА_1 не є вирішальним, оскільки рішення приймається більшістю голосів.

Суддя вислухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши повно та всебічно письмові матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов такого висновку.

Як вбачається з матеріалів справи наказом директора Інституту медичної радіології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України ОСОБА_8 № 75 від 06 квітня 2004 року ОСОБА_1 з 01 квітня 2004 року переведено з посади директора по науково-лікарняній роботі на посаду головного лікаря.

Відповідно до посадової інструкції головного лікаря № 444 від 03 квітня 2015 року, затвердженої 03 квітня 2015 року директором ДУ «Інститут медичної радіології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», головний лікар належить до професійної групи «Керівники», підпорядкований директору інституту.

Зі змісту посадової інструкції головного лікаря вбачається, що до посадових обов`язків головного лікаря належить у тому числі і аналіз роботи клініки, вживання заходів щодо їх оптимізації, видання розпоряджень з цих питань.

Положеннями п. 3.1 Розділу 3 Посадової інструкції передбачено, що до повноважень головного лікаря належить у тому числі підпис наказів щодо преміювання, виплати матеріальної допомоги та іншої винагороди директору Інституту.

Згідно з п. 6.22 Статуту ДУ «Інститут медичної радіології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України» головний лікар Установи організовує та керує консультативною та лікувально-діагностичною роботою у клінічних підрозділах Установи, відповідає за організацію і дисципліну праці медичних працівників.

Відповідно до п. 1.6 Умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України від 05 жовтня 2005 року № 308/519, преміювання керівників закладів, установ, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Національною академією медичних наук України 26 березня 2021 року, 03 лютого 2022 року, 13 січня 2023 року були прийняті рішення у вигляді листів про те, що вказаний орган вищого рівня не заперечує проти преміювання директора Установи ОСОБА_2 упродовж 2021, 2022, 2023 року за умови дотримання чинного законодавства.

Згідно з п. 6 ч. 8 «Оплата праці та соціально-побутове забезпечення керівника» Контракту з керівником наукової установи Національної академії медичних наук України від 27 березня 2019 року № 22-Н за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, керівникові виплачуються: премія за належне виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, Статутом наукової установи та законодавством. Преміювання керівника, встановлення йому надбавок та доплат до посадового окладу, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням уповноваженого органу управління у межах наявних коштів на оплату праці у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до Положення про преміювання керівників, наукових та медичних робітників ДУ «Інституту медичної радіології ім. С.П. Григор`єва НАМИ України» розмір преміювання директору інституту визначається рішенням Комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахування премій і матеріальної допомоги за письмовою згодою Національної академії медичних наук України в межах економії фонду заробітної плати, при цьому конкретний розмір премії граничними розмірами не обмежується.

Згідно з наказами Установи № 66а від 25 лютого 2022 року, № 1 від 04 січня 2021 року, № 7 від 05 січня 2022 року, № 56-е від 30 грудня 2022 року, затверджено склад Комісії з тарифікацій, надбавок і доплат до заробітної плати, та нарахування матеріальної допомоги, у яку увійшов ОСОБА_1 як член Комісії.

З матеріалів справи вбачається, що на засіданнях комісії, які проводилися у період часу з листопада 2021 року по лютий 2023 року та на яких були розглянуті питання щодо преміювання працівників Установи, у тому числі визначений розмір премій директору установи ОСОБА_2 , головний лікар ОСОБА_1 брав участь у цих засіданнях та голосував «за» прийняття відповідних рішень.

Відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З аналізу ст. ст. 251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За змістом ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності, а положеннями ст. 245 цього ж Кодексу визначено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до п. п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, члени Ради нагляду за аудиторською діяльністю Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, які не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті, посадові особи та інспектори Інспекції із забезпечення якості Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, члени Ради Аудиторської палати України, посадові особи Аудиторської палати України та працівники комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України та комітетів з контролю якості аудиторських послуг професійних організацій аудиторів та бухгалтерів, Голова, заступники Голови, інші члени Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти, крім обраних з числа здобувачів вищої освіти та представників всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців, а також посадові особи секретаріату Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти.

Отже, ОСОБА_1 , будучи головним лікарем Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», є суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, тому на нього поширюються обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Частина 1 ст. 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частина 2 ст. 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції вищевказаних норм є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься у ч. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пунктах 1 та 2 частини першої ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Частина 2 статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Відповідно до Методичних рекомендацій НАЗК від 21.10.2022 року №13 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», приватним інтересом може вважатися будь-який як майновий, так і немайновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

Приблизний перелік позаслужбових стосунків із фізичними чи юридичними особами, що можуть зумовлювати виникнення приватного інтересу: сімейні стосунки, особисті стосунки, дружні стосунки, стосунки, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень, як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

При вирішенні питання про наявності або відсутності у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, суд виходить з встановлених в судовому засіданні обставин та відповідних ним норм діючого законодавства.

У протоколах про адміністративні правопорушення, зазначено, що приватний інтерес ОСОБА_1 полягав у тому, що у разі взяття участі на засіданні Комісії у розгляді питання щодо преміювання директора ОСОБА_2 , прийнятті відповідного рішення, голосування «за» та підписання протоколів, ОСОБА_1 зможе розраховувати на додаткове матеріальне заохочення з боку директора Установи, який визначає розмір премії йому як головному лікарю Установи.

Так, орган який склав відповідні протоколи, обґрунтовуючи наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення посилається, зокрема на п. 2.2.1 р. 2 Методичних рекомендацій Національного-агентства з питань запобігання корупції «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та Врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» від 21 жовтня 2022 року № 13 до типових обставин та ситуацій, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення, віднесено відносини прямого підпорядкування. Підпорядковані працівники схильні діяти в інтересах керівника. Це зумовлено тим, що у разі прийняття рішення на користь керівника, підпорядкована особа може розраховувати або на його лояльне ставлення, додаткове матеріальне заохочення, або на уникнення негативної реакції керівника, застосування дисциплінарного стягнення/ініціювання дисциплінарного стягнення щодо підпорядкованого працівника тощо. Своєю чергою, керівник буде прагнути віддячити підлеглому працівнику, який задовольнив приватний інтерес керівника.

На підтвердження наявності у ОСОБА_1 повноважень на прийняття відповідних рішень зазначено, що під час визначення розміру премії ОСОБА_2 . ОСОБА_1 мав дискреційні повноваження, оскільки на власний розсуд визначав йому розмір премії.

Так матеріали справи не містять фактів, які б підтверджували дискреційні повноваження ОСОБА_1 на прийняття рішення під час визначення розміру премії директору установи ОСОБА_2 , оскільки з показань свідків та досліджених у судовому засіданні матеріалів вбачається, що дійсно на засіданні комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахування премій і матеріальної допомоги вирішувалось питання про розмір премії директору Інституту, при цьому голос головного лікаря ОСОБА_1 на засіданні комісії не був вирішальним, оскільки рішення приймалось більшістю голосів. Крім того з показань свідків суд встановив, що протягом 2021-2023 років жодного разу ОСОБА_1 не ініціював на засіданні комісії питання щодо встановлення директору ОСОБА_9 більшого розміру премії, ніж це перебачено положенням про преміювання та статутом установи, що свідчить про відсутність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом ОСОБА_1 на об`єктивність або неупередженість рішення.

Дійсно судом встановлено, що наказ про преміювання директора Інституту підписував саме ОСОБА_1 , але тільки на підставі рішення Комісії з преміювання та лише за погодженням з Президентом Національної академії медичних наук України.

Суд зауважує на тому, що дискреційні повноваження - це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин.

Отже під час голосування за призначення премії директору Інституту у ОСОБА_1 були відсутні дискреційні повноваження щодо можливості призначення або не призначення премії, що також свідчить про відсутність юридичного факту суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями, які б могли впливати на прийняття рішення.

У даному випадку дії ОСОБА_10 , що виразилися у голосуванні та підписанні протоколів комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахуванню премій і матеріальної допомоги, не містять ознак дискреційних повноважень, які б могли свідчить про наявність реального конфлікту інтересів.

Крім того, під час судового розгляду встановлено відсутність такого обов`язкового юридичного факту як наявність у ОСОБА_1 чітко сформульованого приватного інтересу, що підтвердили у допитані у судовому засіданні свідки, які повідомили, що розмір премії для кожного працівника, у тому числі для головного лікаря ОСОБА_1 , визначався планово-економічним відділом пропорційно до розміру посадового окладу такого співробітника, після чого відділ складав проект наказу з визначенням розміру премій, який вже підписував керівник установи.

Так, рішення про розмір надбавок працівникам Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України», приймалося на засіданні комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахуванню премій і матеріальної допомоги, та залежало від наявності економії фонду заробітної плати, про що свідчать протоколи засідання комісії.

З досліджених у судовому засіданні письмових матеріалів слідує, що інформацію про наявність економії фонду заробітної плати і можливість за вказаний період виплатити премії працівникам Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України» доповідав заступник директора з економічних питань або головний бухгалтер.

Як слідує показань допитаної у судовому засіданні бухгалтера Інституту ОСОБА_6 відомості про орієнтовну суму коштів на преміювання на засідання Комісії готує планово-економічний відділ Установи.

З аналізу протоколів засідань комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахуванню премій і матеріальної допомоги слідує, що розмір надбавок головному лікарю ОСОБА_11 не визначався. Розподіл коштів на матеріальну винагороду працівникам Установи розподіллено з урахуванням положень колективного договору між колективом і роботодавцем на 2019-2023 роки, «Положення про преміювання керівників, наукових та медичних робітників, спеціалістів, службовців та інших робітників Державної установи «Інститут медичної радіології та онкології ім. С. П. Григор`єва Національної академії медичних наук України».

З аналізу викладеного суд встановив, що матеріали справи не містять фактів, які б підтверджували, що розмір преміювання та отримання премії головним лікарем ОСОБА_1 напряму залежав від його участі та голосуванні у складі комісії з надбавок і доплат до заробітної плати, нарахування премій і матеріальної допомоги, де вирішувалось питання про розмір премії директору Інституту.

Крім того, матеріали справи не містять відомостей про те, що під час голосування ОСОБА_12 надавав якусь перевагу чи вчиняв будь-які інші дії, які б свідчили про наявність приватного інтересу та виходили за межі його повноважень при вирішенні питання на засіданні комісії, в межах своєї компетенції, чи іншим чином допустив суперечності між приватним інтересом та своїми повноваженнями, які вплинули (впливали) на об`єктивність чи неупередженість прийнятого колективного рішення.

Згідно з приміткою ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Разом з тим у протоколах та у матеріалах долучених до них відсутні відомості щодо наявності факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом у ОСОБА_1 на об`єктивність або неупередженість рішення.

На підставі досліджених доказів суд встановив, що у ОСОБА_1 був відсутній чітко формульований приватний інтерес, який би суперечив його службовим чи представницьким повноваженням, і що така суперечність реально впливала на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень.

Таким чином, в даному випадку відсутній факт реального конфлікту інтересів.

Положення п. 22 ч. 1 ст. 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

За змістом ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, відповідальність за ч.ч. 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суд встановив, що у ОСОБА_1 був відсутній приватний інтерес, який би суперечив його службовим чи представницьким повноваженням та що така суперечність реально вплинула на об`єктивність чи неупередженість прийнятих ним рішень, що виключає у свою чергу наявність реального конфлікту інтересів.

Суд зазначає, що при вирішенні питання щодо достатності встановлених під час змагального судового розгляду доказів для визнання особи винуватою суди мають керуватися стандартом доведення (стандартом переконання), що передбачають: «ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і обвинувачений є винним у його вчиненні. Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи в цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення.

Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Інші докази, які підтверджували б скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_10 складу та події адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що діях ОСОБА_10 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, тому провадження по справі підлягає обов`язковому закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172-7, п. 1 ч. 1 ст.247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київського районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення такої постанови.

Суддя С.В. Демченко