Провадження № 3/512/87/23
"30" січня 2023 р. смт Саврань
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя Савранського районного суду Одеської області Брюховецький О.Ю. розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, яка надійшла від Сектору поліцейської діяльності №2 відділу поліції №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

30.01.2023 до Савранського районного суду Одеської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності стосовно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП (Дрібне хуліганство).

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 810159 від 23.01.2023 вбачається, що ОСОБА_1 19.01.2023 близько 18 години 00 хвилин в смт Дубинове на території свого домогосподарства ображав ОСОБА_2 брутальною лайкою, чим вчинив дрібне хуліганство, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав в повному обсязі.

Крім того, ОСОБА_1 30.01.2023 подав заяву, в якій свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав (а.с.8).

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі статтею 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що 19.01.2023 він перебував у себе в домоволодінні та був у стані алкогольного сп`яніння. Там між ним та ОСОБА_2 виник конфлікт в ході якого він ображав її нецензурною лайкою (а.с.4).

З письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що 19.01.2023 ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у себе в будинку безпідставно почав ображати її нецензурною лайкою (а.с.5).

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність. Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Так, санкція статті 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до Постанови, Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, № 10 Про судову практику у справах про хуліганство хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Суд встановив, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 19.01.2023 року на території домогосподарства ОСОБА_1 сталася суперечка, яка супроводжувалася вживанням останнім нецензурної лайки. Вказані обставини підтверджується, зокрема, письмовими поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , тому сварка, що виникла між ними, відбулася не на ґрунті хуліганства, або порушення громадського порядку, а на ґрунті особистих неприязних стосунків. Крім того, вказана сварка відбулась в будинку ОСОБА_1 який не є громадським місцем.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з обов`язкових елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

В ході судового розгляду не встановлено даних, які б вказували на те, що допущені ОСОБА_1 нецензурні висловлювання були результатом неповаги до громадського порядку та суспільства. В протоколі не наведено обставин, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 умислу на порушення саме громадського порядку. Досліджувана подія відбувалася на території домогосподарства ОСОБА_1 , яке не є громадським місцем. Крім того, ситуація зазначена в протоколі виникла лише між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і не мала спрямування на порушення громадського порядку і спокою громадян з мотивів явної неповаги до суспільства.

Визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 284 КУпАП про закриття провадження в адміністративній справі суд виносить постанову.

На підставі викладеного, справу про адміністративне правопорушення слід закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, оскільки належними та допустимими доказами не доведено порушення громадського порядку.

На підставі викладеного, керуючись статей 33, 173, 221, 247, 268, 283, 287 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП України, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Суддя: О.Ю. Брюховецький