Справа № 555/1931/23
Номер провадження 3/555/817/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2023 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Старовецької Ю.В.

за участю

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №939174 від 02.09.2023 року ОСОБА_1 02.09.2023 року о 18 годині години по вул.Паркова вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, образливо чіплявся, погрожував ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії особи кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, а також іншими документами.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що ппотерпіла є дружиною брата його дружини, вони проживають по сусідству, однак між ними останні роки існують неприязні стосунки, часто виникають сперечки. Так, 02.09.2023 року між ним та потерпілою виникла чергова суперечка, однак нецензурною лайкою він її не ображав.

Згідно письмових пояснень потерпілої ОСОБА_2 , свідка ОСОБА_3 ОСОБА_1 02.09.2023 року ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

Свідок ОСОБА_4 вказала, що нецензурною лайкою ОСОБА_1 потерпілу не ображав, проте конфлікт дійсно виник щодо худоби. При цьому свідок вказала, що мж вказаними родинами часто виникають конфліктні ситуації черехз неприязні відносини.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши докази, прийшов до наступних висновків.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства - порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Дрібним хуліганством є правопорушення, за яке, передбачена адміністративна (дрібне хуліганство) або кримінальна (злісне хуліганство) відповідальність, склад яких є один і той же: хуліганство - це порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке передбачає вчинення дій, явно направлених на безпричинне порушення громадського порядку, на протиставлення йому себе, із ігноруванням прав і свобод інших осіб.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства.

Оскільки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують неприязні відносини, його дії не були спрямовані протии громадського порядку, а були результатом конфлікту, що виник через тривалі неприязні відносини.

На підставі досліджених доказів суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, ст.247 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Копію повного тексту постанови протягом трьох днів вручити або надіслати особі, щодо якої її винесено.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду.

Суддя Березнівського

районного суду Старовецька Ю. В.