ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.2023 Справа №607/16243/22

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Братасюк В.М., розглянувши в залі суду в місті Тернополі матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №734693 від 09.11.2022 року ОСОБА_1 08.11.2022року о 09 год. 45 хв. перебуваючи на загальному коридорі за адресою АДРЕСА_2 , вчинила конфлікт та шарпала, нецензурно виражалась відносно ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину заперечила, пояснила, що дрібного хуліганства, про який зазначено в протоколі, не вчиняла.

В ході розгляду справи судом дослідженні матеріали справи: дані, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №734693 від 09.11.2022 року; рапорт працівника поліції; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) та пояснення ОСОБА_2 від 09.11.2022року; пояснення ОСОБА_1 від 09.11.2022року та пояснення ОСОБА_3 від 09.11.2022року.

Ст.173 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Так, проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння, як нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Суб`єктивна сторона правопорушення дрібне хуліганство, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що у них відсутні належні докази які б підтверджували, що ОСОБА_1 було вчинено дії, в результаті яких вона прагнула та передбачала, що буде порушений громадський порядок, відсутній хуліганський мотив поведінки, що є обов`язковою ознакою об`єктивної та суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, цілком очевидно, що мав місце особистий конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який, як убачається з матеріалів справи, розпочала сама ОСОБА_2 , що призвело до порушення приватних інтересів. До того ж, вина ОСОБА_1 ґрунтується лише на протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) та поясненнях ОСОБА_2 від 09.11.2022року, які не можуть бути однозначними доказами вини ОСОБА_1 у вчиненні нею 08.11.2022року дрібного хуліганства, оскільки сама потерпіла безпосередньо в судове засідання на виклик суду не з`явилась та не підтвердила правдивості наданих нею пояснень.

Згідно з вимогами статті 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши докази, надані працівниками поліції, суддя приходить до переконання, про відсутність в матеріалах наданої суду справи про адміністративне правопорушення даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ч.1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна, необережна) дія чи бездіяльність, яку посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

У відповідності до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як в судовому засіданні не підтверджено обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, а тому адміністративну справу, слід провадженням закрити.

Керуючись ст.9, п.1 ст.247, ст.ст. 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративну справу, порушену відносно ОСОБА_1 за ознаками ст.173 КУпАП провадженням закрити, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Згідно з оригіналом

СуддяВ. М. Братасюк