Справа № 141/27/23
Провадження №3/141/44/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2023 року смт Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Климчука С.В.,

при секретарі судового засідання Рожковій Л.М.,

за участі:

прокурора Максимишина О.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, начальника Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч.2 ст. 1727 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

09.01.2023 до суду від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протоколи про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч.2 ст. 1727 КУпАП.

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини та будучи відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 1727 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.03.2022 при винесенні та підписанні наказу № 7-К від 25.03.2022, згідно якого надано премію в розмірі 45% посадового окладу (3631,95 гривень) особисто собі, та не повідомила не пізніше наступного робочого дня (28.03.2022) Головне управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану премію вона надала особисто собі.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 1727 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Також ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини та будучи відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 1727 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.03.2022 при винесенні та підписанні наказу № 7-К від 25.03.2022, згідно якого надано премію в розмірі 45% посадового окладу (3631,95 гривень) особисто собі, вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між її приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки вказану премію вона надала особисто осбі.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 1727 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

17.01.2023 постановою суду об`єднано адміністративні матеріали № 141/27/23 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1727 КУпАП та № 141/28/23 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст. 1727 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , в одне провадження. Присвоєно об`єднаній справі № 141/27/23 (провадження № 3/141/44//23).

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 та ч.2 ст.1727 КУпАП визнала у повному обсязі за обставин, зазначених у протоколах, у вчиненому щиро розкаюється. Також суду пояснила, що кошти, отримані у вигляді премії, повернула, сплативши їх на рахунок Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини.

Прокурор Максимишин О.В. у судовому засіданні зазначив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, а тому просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1, ч.2 ст. 1727 КУпАП та накласти на неї стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та прокурора Максимишина О.В., суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В той же час, статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 8 Конституції України Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідальність за порушення передбачених законом вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів регламентована ст. 172-7 КУпАП.

Частини 1 і 2 статті 172-7 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У відповідності до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, члени Ради нагляду за аудиторською діяльністю Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, які не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті, посадові особи та інспектори Інспекції із забезпечення якості Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, члени Ради Аудиторської палати України, посадові особи Аудиторської палати України та працівники комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України та комітетів з контролю якості аудиторських послуг професійних організацій аудиторів та бухгалтерів.

Статтею 81 ЦК України визначено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Згідно з статями 167 та 169 цього кодексу, держава та територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (державні підприємства, комунальні підприємства тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом.

Таким чином, державні та комунальні підприємства та інші юридичні особи, які створені розпорядчим актом Президента України, органу державної влади або органу місцевого самоврядування, є юридичними особами публічного права.

Як вбачається з п.10 Положення про Оратівську районну державну лікарню ветеринарної медицини (далі - Лікарню), Лікарня є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державного казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням.

Судом установлено, що відповідно до наказу № 185-к від 10.07.2017 Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_1 з 11 липня 2017 року призначено на посаду начальника Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини.

Також згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, виданої 03.10.2022, ОСОБА_1 є керівником Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини

Отже, з 11.07.2017 ОСОБА_1 , як посадова особа юридичної особи публічного права, а саме начальник Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини, згідно з положеннями підпункту «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону.

Так, наказом Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини № 7-К від 25.03.2022 «Про преміювання» передбачалось преміювання жіночого колективу Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини в розмірі 45% посадового окладу, в межах економії фонду оплати праці.

Згідно розрахунково-платіжної відомості, в списках працівників за № 1 значиться начальник Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини.

Відповідно до положень ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

У свою чергу положеннями ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» також визначено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до п.п. 1, 2 та 3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у пунктах 1, 2 ч.1 ст.3 цього Закону зобов`язані:

вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Натомість, всупереч положенням п.1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 , будучи начальником Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини, при винесенні та підписанні наказу № 7-К від 25.03.2022, усвідомлюючи, що в неї виник реальний конфлікт інтересів, не вжила заходів щодо його недопущення та не повідомила не пізніше наступного робочого дня (28.03.2022) орган управління (Головне управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області) про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Також, всупереч положенням п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 , будучи начальником Оратівської районної державної лікарні ветеринарної медицини, прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, підписавши наказ № 7-К від 25.03.2022, яким надала премію в розмірі 45% посадового окладу (3631,95 гривень) особисто собі, чим скоїла адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

При цьому, суд також зауважує, що згідно ч. 2 ст. 29 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади. Позбавлення приватного інтересу має виключати будь-яку можливість його приховування.

Таким чином, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

При цьому, належних та допустимих доказів на спростування обставин, зазначених в протоколі № 1 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 03.01.2023 та у протоколі № 2 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 03.01.2023 суду не надано.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

З урахуванням встановлених обставин справи та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд доходить переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч. 2 ст. 1727 КУпАП доведена повністю. Враховуючи характер вчинених порушень, обставини їх вчинення, дані про особу правопорушниці, ступінь її вини, обставину, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення - щире розкаяння винної, за відсутності обтяжуючих відповідальність обставин, з метою попередження вчинення нею аналогічних правопорушень у майбутньому, суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у відповідності до ст. 36 КУпАП в межах санкції за більш серйозне правопорушення із числа вчинених і саме такий вид стягнення буде необхідним та достатнім для її виправлення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн, які слід стягнути з ОСОБА_1 на користь держави.

Керуючись Законом України "Про запобігання корупції", ст. ст. 27, 36, 38, 40-1, ч. 1, ч.2 ст. 1727, 251, 252, 268, 283, 284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, пов"язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1727 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн (одна тисяча сімсот гривень).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, пов"язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400,00 грн (три тисячі чотириста гривень).

На підставі ст. 36 КУпАП накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , остаточне адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 1727 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400,00 грн (три тисячі чотириста гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 536,80 грн (п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок) в дохід Державного бюджету України.

Повний текст постанови суду виготовлено 18.01.2023.

Штраф має бути сплачений порушником в установу банку України не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений вище строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом 3 (трьох) місяців з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Оратівський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя С.В. Климчук