Справа№ 953/279/23
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" січня 2023 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові матеріали, що надійшли з військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-17 КУпАП,-
встановив:

Згідно з протоколом 30.12.2022 року близько з 22.00 год. до 02.00 год., солдат ОСОБА_1 , під час виконання військових обов`язків, в умовах особливого періоду (військового стану) на території військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , порушив правила несення бойової служби, встановлених для своєчасного виявлення і відбиття нападу на Україну.
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явивсяв матеріалах справи міститься заява в якій останній просить розглядати справу без його участі.
Суд дослідивши матеріали, приходить до наступного.
Стаття 9 КУпАП передбачає що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Згідно ч. 2 ст. 172-17 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дії, що полягають у порушенні правил несення бойового чергування (бойової служби), встановлених для своєчасного виявлення і відбиття раптового нападу на Україну або для захисту та безпеки України, вчинене в умовах особливого періоду.

Згідно ст. 340 ЗУ «Про Статут внутрішньої служби» Особовому складові чергової зміни під час несення бойового чергування заборонено:

передавати будь-кому, хоча б тимчасово, без дозволу командира чергових сил і засобів виконання обов`язків несення бойового чергування;

відволікатися, братися за справи, не пов`язані з виконанням обов`язків несення бойового чергування;

самовільно залишати бойовий пост чи інше місце несення бойового чергування;

виконувати роботу, яка призводить до зниження бойової готовності озброєння, бойової та іншої техніки.

Так в якості доказів скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-17 КУпАП матеріали справи містять протокол про адміністративне правопорушення серії НГУ №309022 від 30.12.2022 року, рапорт командира взводу військової частини НОМЕР_1 , витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №248, копію військового квитка ОСОБА_1 .
Суд дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення складені відносно солдата ОСОБА_1 , які надані до суду в якості доказів вини солдата ОСОБА_1 та виходячи зі змісту ч.2 ст. 172-17 КУпАП приходить до висновку що обов`язковою ознакою складу зазначеної статті є вчинення адміністративного правопорушення під час несення бойового чергування (бойової служби).

В рапорті командира взводу управління командира батареї 2 гаубичної артилерійської батареї гаубичного артилерійського дивізіону зазначено що солдат ОСОБА_1 покинув місце несення служби, вживав алкогольні напої, залишив зброю без нагляду, сперечався з офіцерами.

Проте, жодних доказів на перелічені вище дії військовою частиною не надано, та у протоколі про адміністративне правопорушення складеному відносно солдата ОСОБА_1 такі відомості відсутні.
Отже суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази, щодо конкретних протиправних діянь перелічених у ст. 340 Статуту внутрішньої служби, відповідальність за які передбачено ч. 2 ст. 172-17 КУпАП.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцію, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність в діях солдата ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-17 КУпАП.

Таким чином, провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-17 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, керуючись ст., 172-17, 221, 283, 284, 285, 287-289, 294 КУпАП, суд,-

постановив:
Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-17 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М. Бородіна