Справа №681/20/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2023 р. м.Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горгулько Н.А.,

розглянувши матеріали, що надійшлиз відділу поліцейської діяльності №3 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, заступник начальника транспортного цеху ПК ПФ,

за ч.1 ст.130 КУпАП, -

в с т а н о в и л а:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 121007 від 01.01.2023 (далі Протокол), складеного поліцейським СРПП ВПД № 3 Шепетівського РУП ст. сержантом поліції Писаренком Д.М., ОСОБА_1 ставиться у провину те, що він 01.01.2023 о 12:20 годині по вул. Лесі Українки, 162 в м. Полонному керував автомобілем OPEL VECTRA номерний знак НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд проводився на стан сп`яніння зі згоди водія у встановленому законом порядку із застосуванням приладу Драгер 6810, дана подія фіксувалась на бодікамеру, чим порушив вимоги п.2.9а Правил дорожнього руху.

Такі дії останнього, автором протоколу кваліфіковано за ч.1 ст.130 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, місце та час розгляду справи повідемлений належним чином.

Статтею 268 КУпАП передбачений вичерпний перелік статей при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за ст. 130 КУпАП до вказаного переліку не входить, а тому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за даною статтею у судовому засіданні не є обов`язковою.

Окрім того, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

У зв`язку з цим суд, на виконання вимог ст. 277 КУпАП, з дотриманням строків розгляду даної справи, задля уникнення зволікання розгляду справи, здійснює судовий розгляд у відсутності ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Вирішуючи питання доведеності винуватості ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, суд вказує на таке.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.245 цього Кодексу завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Об`єктивна сторона проступку за ч.1 ст.130 КУпАП передбачає вчинення дій, зокрема, керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння або відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння. Відтак, в разі наявності події названого проступку, доказуванню підлягали б обставини, що водій керував в стані сп`яніння або ж відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння.

Порядок проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння регламентується ст.266 КУпАП, Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою КМУ № 1103 від 17.12.2008 року (далі Порядок) та Інструкцією «Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 року № 1452/735, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 11.11.2015 року за № 1413/27858 (далі Інструкція).

Відповідно до п.п.2-4 розділу І Інструкції, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

За положеннями ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Будь-яке обвинувачення особи має бути конкретним, зрозумілим та підтверджено належними, достовірними та допустимими доказами.

Відповідно до вимог ч.5 ст.266 КУпАП, огляд особи на стан сп`яніння, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Тобто, законодавець чітко встановив вимоги до порядку проведення огляду на стан сп`яніння, як на місці, так і в закладах охорони здоров`я, що зобов`язує співробітників поліції, а також медичних працівників таких закладів дотримуватись вказаного порядку, адже за ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За п.10 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказоз МОЗ/МВС 09.11.2015, № 1452/735 результати огляду на стан сп`яніння водія транспортного засобу, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів. У випадку установлення стану сп`яніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються у протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду.

Пункт 7 розділу ІІ цієї інструкції передбачає, що на підставі огляду показники технічних засобів після проведення тесту повинні мати цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 01.01.2023 серії ААД № 121007, цього ж дня о 12:20 годині по вул. Лесі Українки, 162 в м. Полонному ОСОБА_1 керував автомобілем OPEL VECTRA номерний знак НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд проводився на стан сп`яніння зі згоди водія у встановленому законом порядку із застосуванням приладу Драгер 6810, дана подія фіксувалась на бодікамеру, чим порушив п.2.9а ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП. (а.с.1)

Відповідно до даних акту огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, поліцейський СРПП ОСОБА_2 провів огляд ОСОБА_1 у зв`язку з виявленими ознаками, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови. З результатом огляду ОСОБА_1 згоден, про що свідчить його підпис. Однак самого результату огляду у даному акті поліцейським не зазначено як і не зазначено такого у протоколі про адміністративне правопорушення.

Тобто, особа, яка готувала матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не дотрималась вимог щодо процедури проходження огляду на стан сп`яніння, не зазначила у протоколі про адміністративне правопорушення та у акті огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів результатів такого огляду.

Положеннями ст.ст.7, 254, 279 КУпАП визначено, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо неї.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно до закріпленого у ст.62 Конституції України принципу презумпції невинуватості, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення, а також усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення покладається на суд.

Приймаючи дане рішення, суд керується п.43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», яким визначено, зокрема, що доведення вини має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Оскільки докази у справі зібрані з порушенням зазначених вище по тексту нормативно-правових актів, отже є недопустимими та не можуть з достовірністю свідчити про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні проступку, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, що має місце в даному випадку.

Керуючись наведеним, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.279, 280 КУпАП суддя, -

п о с т а н о в и л а:

Закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.А.Горгулько