ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/62/23 Справа № 698/559/22 Категорія: ч. 1 ст. 130 КУпАП Головуючий у І інстанції Баранов О.І Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., розглянувши у відкритому судово-му засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу правопорушника ОСОБА_1 на постанову Катеринопільського райсуду Черкаської обл. від 20.09.2022 р., якою

ОСОБА_1 , який народився

ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонера, має 3 групу

інвалідності, проживає

АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та нього накладено адмінстягнення у вигляді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих міні-мумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік, стягнуто судовий збір в розмірі 496,20 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду 20.07.2022 р. о 17 год. 40 хв. по вул. Центральна в с. Ве-рбовець Звенигородського р-ну Черкаської обл. водій ОСОБА_2 керував мопедом Suzuki Leds-4, р/номер відсутній, в стані алкогольного сп`яніння, огляд на стан сп`яніння за згодою водія проводився на місці за допомогою приладу Drager Alcotest 6810, проба позитивна - 1,05 ‰, під час безперервної відео фіксації на нагрудні бодікамери, чим порушив п. 2.9 а) ПДР Украї-ни, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції Поліщук подав апеляційну ска-ргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду, оскільки він пропустив строк з поважних причин. Клопотання про поновлення строку мотивує тим, що про розгляд справи йому було невідомо, в матеріалах справи є акт про неможливість відправ-лення кореспонденції, тому дізнався про існування постанови суду лише 29.11.2022 р., копія постанови судом йому не направлялася. В апеляційній скарзі просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адмі-нправопорушення. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що судом порушено право на захист, в судовому засіданні не був присутнім, не знав про час і дату розгляду справи. У суду не бу-ло відомостей про те, що він є інвалідом 3 групи.

Правопорушник ОСОБА_2 був повідомлений належним чином про час та місце розгля-ду справи, в судове засідання двічі не з`явився, заяви про відкладення розгляду справи суду не надав.

Вивчивши матеріали адмінсправи, перевіривши законність та обґрунтованість поста-нови суду першої інстанції, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 285 КУпАП постанова по справі про адміністративне право-порушення оголошується негайно після розгляду справи, а копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Відповідно до постанови суду першої інстанції справу було розглянуто без участі пра-вопорушника. Матеріали справи не містять даних про направлення і отримання ОСОБА_2 копії судового рішення. В матеріалах справи є акт про неможливість відправлення кореспон-денції у зв`язку з відсутністю видатків на оплату поштових послуг ( а. пр. 15). Поліщук отри-мав оскаржувану постанову 29.11.2022 р. та 30.11.2022 р. здав апеляційну скаргу на пошту, тому вважаю за можливе визнати причину пропуску строку поважною та поновити строк на апеляційне оскарження постанови місцевого суду.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в ме-жах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушен-ня норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або не-обґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа вста-новлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, вис-новок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчують подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, все-бічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до вимог ст. ст. 254 - 256 КУпАП.

Суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, а саме, що

20.07.2022 р. о 17 год. 40 хв. по вул. Центральна с. Вербовець Звенигородського р-ну Черка-ської обл. водій ОСОБА_2 керував мопедом Suzuki Leds-4, р/номер відсутній, без мотошоло-ма та в стані алкогольного сп`яніння, огляд на стан сп`яніння за згодою водія проводився на місці за допомогою приладу Drager Alcotest 6810, проба позитивна та склала 1,05 ‰, чим по-рушив п. 2.9 а) ПДР України, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Вина ОСОБА_2 у вчиненні адмінправопорушення підтверджується даними протоколу про адмінправопорушення серії ААБ № 186205 від 20.07.2022 р. ( а. пр. 1), який складено уповноваженою посадовою особою та містить всі необхідні відомості та обставини вчинення правопорушення. Згідно акту огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням техни-чних засобів, у ОСОБА_2 проба була позитивна та склала 1,05 ‰ ( а. пр. 3), що підтверджено роздруківкою з технічного приладу ( а. пр. 2) та відеозаписом з нагрудної відеокамери полі-цейського ( а. пр. 7), а також поясненнями ОСОБА_2 ( а. пр. 4).

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що фактичні обставини не оскаржуються.

На переконання апеляційного суду матеріали у справі про адмінправопорушення складені у відповідності до діючих нормативно-правових актів, які регулюють належні пра-вові відносини та які є предметом судового розгляду.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визна-ється протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на гро-мадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адмінвідповідальність.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 130 КУпАП адмінвідповідальність настає у випадку керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яні-ння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транс-портним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан ал-когольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 р. Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскі-льки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим по-годились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

Що стосується доводів апеляційної скарги про порушення його прав в зв`язку з тим, що справу судом першої інстанції було розглянуто без його участі, то апеляційний суд вихо-дить з наступного.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учас-ників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судо-вого розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися проваджен-ням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неу-хильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Понома-рьов проти України» від 3.04.2008 р., сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 4.10.2001 р. наго-лошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що вияв-ляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою прак-тикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена осо-ба легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судо-вих рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросо-вісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що кожна зацікавлена особа на теперішній час має можливості та інструменти дізнатися та прийняти участь у розгляді справи, проте право-порушник не скористався цим, а звернувся до суду апеляційної інстанції тільки після почат-ку стадії виконання судового рішення про стягнення штрафу та судового збору, але ці обста-вини не є підставою для зміни або скасування судового рішення.

Згідно Закону України «Про судовий збір», інваліди 3 групи не звільняються від спла-ти судового збору.

Європейський суд з прав людини зазначав, що право на вмотивованість судового рі-шення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для то-го, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іс-панії» від 9.07.1997 р.). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, викорис-таний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати моти-ви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Хір-вісаарі проти Фінляндії» від 20.05.2010 р.).

Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи, із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови допущено не було. Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та вини Полі-щука у його вчиненні.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Катеринопільського райсуду Черкаської обл. від 20.09.2022 р.,

Постанову Катеринопільського райсуду Черкаської обл. від 20.09.2022 р., якою ОСОБА_3 притягнуто до адмінвідповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП залишити без змін, а апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А.В.