Справа №705/5188/23
3/705/2621/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2023 м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В.,

при секретарі Остропольській О.В.

за участю прокурора Закутнього Р.С.

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши в залі суду в м. Умані Черкаської області матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Жерденівка Гайсинського району Винницької області, з вищою освітою, вдови, пенсіонерки, на час вчинення правопорушення працювала завідувачем ДНЗ ясла-садок комбінованого типу №28 м.Умані, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №409/2023 від 19.09.2023 року ОСОБА_1 , будучи на момент вчинення правопорушення завідуючою ДНЗ ясел-садок комбінованого типу №28 м.Умані та відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону не повідомила у визначеному Законом порядку під час прийняття рішення про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а саме під час підписання наказу про преміювання №109к-тр від 16.12.2021 року «Про грошову винагороду педагогічним працівникам», в т.ч. ОСОБА_2 у розмірі 587,00 грн., - яким преміювала свою невістку ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена за ч.1 ст.172-7 КУпАП .

Суперечність полягала в тому, що, з однієї сторони, в особи наявний приватний інтерес, а з іншої завідувач має здійснювати свої службові повноваження, у тому числі у момент видачі наказів та інших актів виключаючи вплив приватного інтересу на реалізацію своїх повноважень.

За наявності вищезазначеного приватного інтересу завідуюча ДНЗ ясел-садок комбінованого типу №28 м.Умані ОСОБА_1 не могла об`єктивно та неупереджено оцінити розмір та законність виплати премії своїй невістці.

Таким чином ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №410/2023 від 19.09.2023 року ОСОБА_1 , будучи на момент вчинення правопорушення завідуючою ДНЗ ясел-садок комбінованого типу №28 м.Умані та відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття рішення при наявному у неї реальному конфлікту інтересів під час підписання наказу про преміювання №109л-тр від 16.12.2021 року «Про грошову винагороду педагогічним працівникам», в т.ч. ОСОБА_2 у розмірі 587,00 грн., яким преміювала свою невістку ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена за ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та обставини, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення, визнала частково. Зазначила, що рішення про преміювання №109л-тр від 16.12.2021 року «Про грошову винагороду педагогічним працівникам» приймалося нею в загальному порядку на підставі протоколу №49 засідання профспілкового комітету Уманського дошкільного навчального закладу ясла-садок комбінованого типу №28 від 21.12.2021, сама вона особисто розподіл коштів не здійснювала, а рішення стосувалось всіх працівників ДНЗ. Разом з цим зазначила, що наказ про преміювання підписувала особисто, без будь-якого примусу. Вважає, що в її діях відсутні ознаки правопорушення пов`язаного з корупцією, оскільки з положеннями Закону України «Про запобігання корупції» вона ознайомлена формально і не розуміла, що такі її дії мають ознаки адміністративного правопорушення, а тому умислу на вчинення вказаних правопорушень у неї не було.

Прокурор Закутній Р.С. в судовому засіданні підтримав обставини, викладені у протоколах про адміністративні правопорушення, та зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, повністю доведена наявними в справі доказами.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора, а також дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, члени Ради нагляду за аудиторською діяльністю Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, які не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті, посадові особи та інспектори Інспекції із забезпечення якості Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, члени Ради Аудиторської палати України, посадові особи Аудиторської палати України та працівники комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України та комітетів з контролю якості аудиторських послуг професійних організацій аудиторів та бухгалтерів, Голова, заступники Голови, інші члени Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти, крім обраних з числа здобувачів вищої освіти та представників всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців, а також посадові особи секретаріату Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти;

Згідно ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п.п. 1, 2 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суддя всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі докази в справі про адміністративне правопорушення, прийшов до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Факт вчинення правопорушення та винуватість ОСОБА_1 підтверджується наявними доказами, а саме: протоколами про адміністративні правопорушення за №409 та №410 від 19.09.2023; наказом про преміювання №109л-тр від 16.12.2021 року «Про грошову винагороду педагогічним працівникам»; наказом відділу освіти Уманського міськвиконкому №46 від 02.04.1996 року про призначення ОСОБА_1 на посаду завідуючої дитячим дошкільним закладам №28 з 01.04.1996 року в порядку переводу; наказом №122 від 06.10.1999 року по дошкільному закладу №28 Про переведення на постійну ставку вихователя ОСОБА_2 ; записом акту про народження №1366 від 16.12.1977 та записом акта про укладення шлюбу №696 від 27.12.1997, відповідно до яких ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є невісткою (дружиною сина) для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; а також іншими матеріалами справи в їх сукупності. Зазначені докази, які були досліджені в судовому засіданні, не викликають на думку суду будь-яких об`єктивних сумнівів в їх достовірності.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених обставин справи, які підтверджені належними та допустимими доказами, що в сукупності узгоджуються між собою, суд приходить до переконання, що своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, та підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчинених правопорушень, особу ОСОБА_1 , яка раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, ступінь її вини, майновий стан особи, відсутність обтяжуючих обставин, а тому, з урахуванням положень ч.2 ст. 36 КУпАП, суд вважає, що з метою виховання ОСОБА_1 та попередження вчинення нею нових правопорушень, необхідним і достатнім буде накласти на неї адміністративне стягненняу виді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 3, 28 Закону України «Про запобігання корупції», ст. ст. 33, 36, 40-1, 172-7, 245, 251, 252, 268, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 536 гривень 80 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що штраф має бути сплачено не пізніше як через 15 днів з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у визначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський