ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Сидорук Є.І., з участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Татарчук Лариси Ігорівни, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого АДРЕСА_1 , працюючого директором ТОВ «АЗС-сервіс», - за ст. 155-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №000797 від 16.11.2023 року, гр. ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 155-1 КУпАП. 16.11.2023 року.

Відповідний протокол складено за наслідками проведеної фактичної перевірки, в ході якої встановлено порушення порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, здійснення продажу товарів не облікованих у встановленому порядку та реалізація товарів без проведення цих операцій через РРО, чим начебто порушено п. 1, п. 2, п. 12 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду письмові заперечення, у яких зазначив, що порушення зазначені в протоколі фактично не мали місця, протокол не містить належної кваліфікації описаного правопорушення, а також до винесення податкових повідомлень-рішень, прийнятих на підставі акту перевірки, та до закінчення процедури їх оскарження, результати перевірки не можуть бути підставою для висновків щодо наявності в діях відповідальних осіб порушень вимог податкового законодавства. Просив закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності порушника, оскільки згідно ст. 268 КУпАП, участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.155-1КУпАП не є обов`язковою, а також є дані про своєчасне його сповіщення про місце і час розгляду справи.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Татарчук Л.І. підтримала подане клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріли справи, вивчивши подані пояснення та заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 адвоката Татарчук Л.І., суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП, а тому адміністративне провадження підлягає до закриття.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 ст. 155-1 КУпАП, передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Як встановлено в ході судового розгляду, матеріали справи не містять належної кваліфікації, адже при його складенні не зазначено, яку частину ст. 155-1 КУпАП порушено директором ТОВ «АЗС-сервіс». В той же час, ст. 155-1 КУпАП містить чотири частини, кожна з яких передбачає різні кваліфікації правопорушення та різні санкції.

Протокол не містить роз`яснення, у чому конкретно полягають вчинені особою порушення, які інкримінуються, не відображено які саме реалізації були проведені із порушенням законодавства про РРО, а загальні посилання на норми не розкривають суті конкретного порушення, яке ставиться йому у провину, чим порушується його право на захист.

З огляду на встановлені вище обставини протокол про адміністративне правопорушення не містить належної кваліфікації, а також викладення об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 155-1 КУпАП із викладом фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення, її винуватість у вчиненні інкримінованого правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який ... встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

У будь-якому разі, суд відзначає, що викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників контролюючого органу з виконання податкового контролю та їх результатів, але самі собою такі висновки не породжують правових наслідків для платника податків. Акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень.

У Постановах Верховного Суд від 20.11.2018 у справі № 9901/633/18, від 22.03.2018 у справі №800/559/17, від 03.04.2018 у справі №9901/152/18, від 30.05.2018 у справі N9901/497/18, від 20.03.2019 по справі №810/5854/14, від 10.09.2013 у справі №21-237а13, від 27.03.2018 у справі №813/2524/17, від 10.05.2018 у справі № 811/119/13-а, від 09.08.2018 у справі №826/5302/14 зробив правовий висновок: акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень. Проте, оцінка акта перевірки, в тому числі викладених у ньому висновків перевірки, надається у разі оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту, контролюючим органом вищого рівня (у разі оскарження в адміністративному порядку) або судом.

Порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, засвідчене податковим органом внаслідок податкової перевірки, може утворювати закінчений склад винного і караного правопорушення лише за умови та з моменту наявності узгоджених податкових повідомлень-рішень, що підтверджуватимуть наведені факти.

Пункт 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України наділяє платника правом подати заперечення, додаткові документи і пояснення у разі, якщо він не погоджується з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті перевірки, які можуть бути подані протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта.

Як вбачається із наявних у справі документів, акт перевірки суб`єкта господарювання, і протокол про адміністративне правопорушення складені в один день, тобто, навіть без очікування спливу строку регламентованого п.86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, на подачу відповідних заперечень і пояснень на акт.

Матеріали справи не містять складеного та узгодженого податкового повідомлення-рішення, яке може створювати для платника будь-яких наслідків. Отже, Акт не породжує жодних правових наслідків, а є лише підставою для прийняття податкового повідомлення рішення.

Норми п. 56.18. ст.56 Податкового кодексу України встановлюють, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Матеріалами справи підтверджено, що 28.11.2023 року ТОВ «АЗС-сервіс» подало до Головного управління ДПС у Рівненській області відповідні заперечення.

У вказаних запереченнях, платник податків зазначив, що не погоджується із висновками контролюючого органу, адже вважає, що вони були здійснені на основі аналізу даних, який був проведений із помилками та неповними даними. Зазначає, що аналогічний аналіз проведений ТОВ «АЗС-сервіс» на підставі даних змінних звітів АЗС, дані яких повністю тотожні відповідним Z-звітам РРО, Довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі, на початок та кінець кожного місяця демонструє відповідність обсягів залишків палива в ємностях АЗС фактичним даним бухгалтерського обліку, з невеликими (допустимими) розбіжностями, що виникають внаслідок того, що в ємностях АЗС знаходиться фактичний фізичний залишок палива, а в Довідках та в електронному реєстрі ДПС залишки палива рахуються приведеними до температури 15°С. Ці розбіжності вкладаються в нормативи і це підтверджує правильність обліку реалізованого пального.

У судовому засіданні захисник зазначила, що заперечення на акт були відхилені контролюючим органом і що платник податків очікує винесення податкових повідомлень-рішень, які ТОВ «АЗС-сервіс» має намір оскаржувати до суду.

Відтак суд зазначає, що до винесення податкових повідомлень-рішень та закінчення процедури їх оскарження, результати перевірки не можуть бути підставою для висновків щодо наявності в діях відповідальних осіб порушень вимог податкового.

Враховуючи, що ТОВ «АЗС-сервіс» не погоджується із висновками, викладеними в акті фактичної перевірки № 002676 від 16.11.2023 року то висновки контролюючого органу, викладені у протоколі щодо директора ТОВ «АЗС-сервіс», є передчасними.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Суд дослідивши матеріали справи, оцінив їх в сукупності з іншими доказами, прийшов до висновку, що вина ОСОБА_1 не є доведеною та не містить складу адміністративного правопорушення, передбаченого жодною частиною ст. 155-1 КУпАП.

З таких обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 283-284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 155-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя