справа № 361/23/23
провадження № 3/361/497/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2023 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з ГУ ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої АДРЕСА_1 , згідно даних протоколу - керуючої ТОВ «Легіон 2015», до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу №657/10-36-07-08 про адміністративне правопорушення від 12.12.2022, за результатами проведеної фактичної перевірки ТОВ «Легіон 2015», керуючою якого являється ОСОБА_1 , а саме магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », було встановлено, що 12.12.2022 о 14-20 годині в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по вул. Шолом-Алейхема, 68 в м. Бровари, виявлено порушення порядку проведення розрахункових операцій через РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування, а саме у фіскальних чеках відсутній код товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР.

ОСОБА_1 про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила.

17.01.2023 на адресу суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Панасюк І.В. про закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП з посиланням на те, що ОСОБА_1 не являється керівником ТОВ «Легіон 2015», про що зазначено в протоколі, не наділена управлінськими функціями, не здійснює господарську діяльність, а тому не може бути суб'єктом вказаного правопорушення. Крім того, в протоколі не сформульована об'єктивна сторона правопорушення, не зазначено точних обставин вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, оскільки не викладені дані, під час реалізації яких саме товарів остання порушила використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, а саме: протокол №657/10-36-07-08 про адміністративне правопорушення від 12.12.2022 та Акт (довідка) фактичної перевірки від 12.12.2022 з письмовими поясненнями ОСОБА_1 , приходжу до наступного висновку.

З протоколу про адміністративне правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 ставиться у провину порушення п. 11 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 № 265/95-ВР, згідно якого суб'єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов'язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Об'єктом правопорушень, передбачених коментованою статтею, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій. Об'єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: - порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; - порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти. Суб'єктивна сторона правопорушень, передбачених коментованою статтею, характеризується наявністю вини у формі прямого умислу. Суб'єктами правопорушень, передбачених ч. 1 коментованої статті можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов'язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Закон виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, при цьому якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення відсутній склад правопорушення в цілому.

Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а також положень ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов'язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.

З урахуванням цього суд доходить до висновку, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, має спеціального суб'єкта, а саме особу, яка на певній правовій підставі (трудові відносини тощо) проводить розрахункові операції або відповідно до своїх обов'язків має компетенцією щодо організації проведення розрахункових операцій. Отже, суб'єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, може бути лише особа, яка відповідно до своїх функціональних обов'язків здійснює розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Зазначений висновок підтверджується і тим, що санкція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає два окремих суб'єкти, на яких може бути накладено стягнення за вчинення такого правопорушення особи, які здійснюють розрахункові операції, та посадові особи. Накладення стягнення за порушення порядку проведення розрахункових операцій на інших осіб не передбачається, внаслідок чого порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку інших осіб не становить складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, встановив, що протокол про адміністративне правопорушення складено відносно посадової особи - ОСОБА_1 керуюча «ТОВ Легіон 2015».

Однак, із наданих адвокатом Панасюк І.В. копій документів вбачається, що директором «ТОВ Легіон 2015» протоколом №1 загальних зборів засновників призначено ОСОБА_2 (в подальшому прізвище змінено на ОСОБА_3 ).

При цьому, матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, не містять жодного належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу, на основі якого суд мав би можливість зробити безумовні та категоричні висновки щодо наявності у ОСОБА_1 функціональних обов'язків по здійсненню розрахункових операцій, її перебування у трудових відносинах з «ТОВ Легіон 2015» чи в будь-який інший спосіб встановити наявність у неї ознак спеціального суб'єкта адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. Доказами підтвердження такого факту могли б бути копії трудових договорів, наказів про призначення на роботу, копії посадових інструкцій, копії повідомлень уповноважених органів податкового контролю про прийняття на роботу працівника тощо.

Єдиним доказом, в якому вказується про факт наявності у ОСОБА_1 функціональних обов'язків щодо здійснення розрахункових операцій, є протокол про адміністративне правопорушення. Але протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Протокол не може бути єдиним, однозначним та беззаперечним доказам у справі про адміністративне правопорушення, особливо у випадку, коли його положення суперечать або спростовуються іншими матеріалами справи.

Крім того, в протоколі та копії акту фактичної перевірки від 12.12.2022 вказано про порушення режиму програмування реалізуємого підакцизного товару, а саме пиво «Бочкове» реалізовано 08.07.2022 о 17-54 годині, а також пиво «Чайка» реалізовано 07.07.2022 о 21-40 годині - проведено без відображення в розрахунковому документі коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, при цьому жодної копії з вищевказаних чеків до справи не долучено, а тому неможливо встановити, що було проведено розрахункові операції без зазначення коду УКТ ЗЕД та цифрового значення штрихового коду.

Зважаючи на викладене, долучені до справи документи не містять достатніх доказів, які б підтверджували вказані у протоколі про адміністративне правопорушення відомості, тому вина ОСОБА_1 визнається недоведеною.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності може відбуватися лише за наслідком розгляду і вирішення судом справи про адміністративне правопорушення, в межах якої у встановленому законодавством порядку будуть досліджені всі належні, допустимі, достовірні докази, які в своїй сукупності будуть достатніми для того, щоб встановити факт вчинення адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП. Суд не має повноважень збирати докази як на підтвердження, так і спростування винуватості особи, обставин та фактів вчинення правопорушення чи в будь-який інший спосіб втручатися у доказу діяльність, крім як оцінки наданих доказів. У противному випадку це призведе до перебирання судом функції обвинувачення, що суперечить правовій природи суду та його процесуальному призначенню.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010№ 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, усі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (Постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на вище викладене, беручи до уваги усі наведені обставини в сукупності, суд дійшов висновку, що достатніми, належними та допустимими доказами не доведений факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та вину в його вчиненні ОСОБА_1 .

Відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 247, 251, 256, 266, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за порушення ч. 1 ст.155-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області в 10-денний строк з дня її винесення.

Суддя Н.С.Сіренко