ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2681/23
Провадження №3/477/1452/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Миколаївській області 24 лютого 2010 році, пенсіонерки, зареєстрованої за місцем проживання в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ,

за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

16 вересня 2023 року о 16.00 годині ОСОБА_2 , перебуваючи в громадському місці на вулиці Гаршина в с. Лимани Миколаївського району Миколаївської області висловлювалася нецензурною лайкою, безпідставно чіплялася до громадянки ОСОБА_3 та на зауваження з приводу своїх дій не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та скоїла правопорушення передбачене статтею 173 КпАП України дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою винуватість у інкримінованому їй правопорушенні не визнала та пояснила, що ображала ОСОБА_3 та її родину, дійсно висловлювалася нецензурною лайкою, оскільки систематично вчиняються крадіжки частин даху з її будинку, замінюються складові частини даху шляхом вирізання нового матеріалу та монтажу на їх місце вживаних матеріалів у нічний час доби.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності приходжу до наступного.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 18 вересня 2023 року серії ВАВ №820576 вбачається, що ОСОБА_2 , перебуваючи в громадському місці на вулиці Гаршина в с. Лимани Миколаївського району Миколаївської області висловлювалася нецензурною лайкою, безпідставно чіплялася до громадянки ОСОБА_3 та на зауваження з приводу своїх дій не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян (а.с.1).

Відповідно до рапорту чергового ВП №4 МРУП ГУНП в Миколаївській області від 18 вересня 2023 року, цього ж дня на службу 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про те, що її сусідка ОСОБА_2 16 вересня 2023 року безпідставно ображала її нецензурною лайкою (а.с.2).

Згідно заяви ОСОБА_3 від 18 вересня 2023 року, та її пояснень від цього ж числа, остання просила вжити заходів до ОСОБА_2 , через її висловлювання грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 та членів її родини (а.с.3, 4).

З пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 18 вересня 2023 року, останні пояснили, що проживають по АДРЕСА_1 та по сусідству з ними проживає ОСОБА_2 , яка систематично ображає сусідів, зокрема і 16 вересня 2023 року перебуваючи на вулиці виражалася нецензурною лайкою стосовно ОСОБА_3 (а.с.6, 7).

Відповідно до пояснень ОСОБА_2 від 18 вересня 2023 року, остання пояснила, що дійсно підвищеним голосом сварилася з ОСОБА_3 стосовно спричинення нею та членами її родини шкоди, однак що саме кричала не вона не пам`ятає (а.с.5).

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Враховуючи викладені обставини та досліджені докази, вважаю, що ОСОБА_2 вчинила дії, які охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та полягали у нецензурній лайці в громадському місці, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

Вказаний факт визнається також самою ОСОБА_2 , яка в судовому засіданні та у доданих до протоколу поясненнях визнала обставини, що вказані у протоколі.

При накладенні адміністративного стягнення, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_2 , яка раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності, є пенсіонером та інвалідом ІІ групи, ступінь її вини, вважаю доцільним застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції, визначеної статтею 173 КУпАП.

Згідно пункту 9 частини першої статі 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Оскільки ОСОБА_2 є особою з інвалідністю ІІ групи, то в силу закону звільнена від сплати судового збору.

Керуючись статтями 280, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винуватою ОСОБА_6 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51,00 грн, який перераховувати на розрахунковий рахунок: UA0014230, отримувач коштів Миколаїв.ГУК/Миколаївськ.р-н/21081100, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37992030, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації і доходів бюджету 21081100.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ С.М.ГЛУБОЧЕНКО