Справа №: 307/5659/23
Провадження № 3/307/2109/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2023 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сас Л.Р., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , непрацюючої

встановила:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 24 вересня 2023 року о 17 год. 38 хв. по вул. Лужній біля будинку № 4 в смт. Буштино Тячівського району Закарпатської області, тобто у громадському місці, нецензурно лаялася, кричала, кидала камінням в автомобіль марки «Шкода», моделі «Октавія» номерний знак НОМЕР_1 та ображала ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Даний протокол надійшов до суду 06 грудня 2023 року і розгляд справи призначено на 12 грудня 2023 року на 11 год.

ОСОБА_1 повідомлялася про розгляд справи за номером телефону, вказаному в протоколі про адміністративне правопорушення, в якому наявний підпис ОСОБА_1 , за допомогою СМС - повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення, у судове засідання 12 грудня 2023 року не прибула, у зв`язку із чим розгляд справи відкладено на 21 грудня 2023 року. Під час телефонної розмови з абонентом за вказаним у протоколі про адміністративне правопорушення, номером телефону, в якому наявий підпис ОСОБА_1 , з`ясувалося, що цей номер телефону їй не належить. Тому ОСОБА_1 було повторно викликано на розгляд справи на 21 грудня 2023 року на 11 год. 30 хв..

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про судове засідання, про що свідчить трекінг відстеження вручень поштових відправлень, з відміткою «Відправлення вручено особисто» та на офіційному веб-порталі судової влади, про що свідчить відповідне оголошення, у судове засідання 21 грудня 2023 року не прибула, від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи і тому, відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справу розглянуто під час її відсутності на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Із рапорту від 24 вересня 2023 року видно, що 24 вересня 2023 року отримано заяву, яку зареєстровано в ЄО за № 7000 від 24 вересня 2023 року як «Інші тілесні ушкодження» і в результаті опрацювання інформації встановлено, що 24 вересня 2023 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 24 вересня 2023 року о 17 год. 38 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 повідомила, що троє чоловіків у військовій формі, які перебували у нетверезому стані і приїхали на автомобілі Шкода сірого кольору, побили ОСОБА_4 , 28 років. Один бив прикладом автомату. Поїхали у бік мосту через річку. Виїздом СРПП на місце події встановлено, що під час медичного огляду у приміщенні Тячівськї РЛ у ОСОБА_1 виявлено поверхневу рану фалангового суглобу правої кисті, стан після вживання алкоголю, для чого викликано СОГ. Також встановлено, що військовослужбовець ОСОБА_2 та ОСОБА_5 під час надання пояснень вказали, що у них з ОСОБА_1 та її знайомими виник конфлікт, у той час як вони проїздили по вул. Лужній в смт. Буштино, і в цей момент ОСОБА_6 виштовхала свою бабу з власного двору перед автомобілем марки Шкода в якому проїжджали ОСОБА_7 та ОСОБА_5 . Відносно ОСОБА_1 винесено постанову про притягнення її до відповідальності за ст. 183 КУпАП ( а.с. 2).

Із повідомлення начальника сектору дізнання Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області В.Волоса від 25 вересня 2023 року, адресованого начальнику поліції М. Палкушу видно, що 25 вересня 2023 року до сектору дізнання Тячівського РВП ГУ НП в Закарпатській області надійшли матеріали ЄО № 7000 від 24 вересня 2023. Вивченням даних матеріалів встановлено, що необхідно провести додаткову перевірку, так як згідно зібраних матеріалів неможливо чітко встановити наявність складу кримінального правопорушення, зокрема, провести ряд першочергових заходів з метою встановлення наявності ознак кримінального правопорушення (а. с. 5,6).

Із письмових пояснень ОСОБА_2 видно, що він 24 вересня 2023 року приблизно о 17 год. 30 хв., керуючи автомобілем марки «Шкода», моделі «Октавія» номерний знак НОМЕР_1 , відвозив на чергування військових 11 полку 1 батальйону 4 роти 2 взводу ВЧ НОМЕР_2 , які мали заступати на охорону залізничного мосту, що розташований на річці Тересва в смт. Буштино Тячівського району Закарпатської області. Під час руху автомобіля по вул. Лужній, біля будинку № 5 в смт. Буштино, двоє жінок, за наявних ознак алкогольного сп`яніння, виштовхали із двору літню жінку, внаслідок чого жінка впала в калюжу перед машиною. Після зупинки транспортного засобу ОСОБА_2 разом із пасажирами, серед яких був ОСОБА_5 , вийшли із автомобіля, підняли літню жінку та занесли у двір будинку, після чого жінки, які виштовхали літню жінку почали кидати каміння та різні речі у військових та ОСОБА_2 . Внаслідок цих дій, в результаті кидання стільця - пошкодили лобове скло автомобіля (а. с.12)

Згідно пояснень ОСОБА_5 , 24 вересня 2023 року приблизно о 17 год. 30 хв. вони їхали на чергування по охороні мосту, що знаходиться в смт. Буштино. Під час руху по вул. Лужній в смт. Буштино Тячівського району Закарпатської області, перед їхнім автомобілем, дві особи жіночої статі, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, з двору будинку №5 виштовхали літню жінку, яка також була в нетверезому стані, внаслідок чого остання впала в калюжу перед їхнім автомобілем. Вони зупинилися, підняли жінку та занесли її у двір будинку. В цей час дві інші жінки почали кидати у військових каміння та різні побутові речі. Коли вони вже від`їжджали одна із жінок кинула стільцем в автомобіль, внаслідок чого було пошкоджено переднє лобове скло. (а. с.11)

Згідно довідок № 2453 від 24 вересня 2023 року виданих КНП «Тячівська районна лікарня» ТМР лікарем травматологом ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходилася на амбулаторному лікуванні в травматологічному відділенні КНП «Тячівська районна лікарня» ТМР з приводу тупої травми ОГП, поверхнева рана 2-го фалангового суглоба правої кисті руки, стан після вживання алкоголю. Рекомендовано звернутися на консультацію до хірурга. (а. с.7).

Із довідки виданої лікарем хірургом ОСОБА_9 видно, що ОСОБА_1 24 вересня 2023 року о 18 год. 30 хв. зверталась у приймальне відділення КНП «Тячівська РЛ» за консультацією хірурга у зв`язку із скаргами на болі в ділянці правого боку живота. Підчас огляду пацієнтки ознак пошкодження на тілі та хірургічної патології не виявлено. (а. с.9).

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом правової охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також морально-етичних засад, звичаїв, традицій і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ч. 1 ст. 296 КК хуліганством є грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаних, як адміністративного правопорушення, так і злочину, є порушення громадського порядку, однак вчинення злочину на відміну адміністративного правопорушення проявляється у порушенні громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

У пунктах 3-5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» роз`яснено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, зокрема знищенням чи пошкодженням майна.

За наведеного, слід дійти висновку, що в діях особи, зазначеної у протоколі про адміністративне правопорушення, є ознаки хуліганства, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, що не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а містить ознаки самостійного складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 КК України.

У п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» роз`яснено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Частиною другою ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому, направляючи справу для проведення досудового розслідування, суд не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, а також про правову кваліфікацію її діянь, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації її дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 253, 283-284 КУпАП,

п о с т а н о в и л а:

Матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП передати прокурору Тячівської окружної прокуратури для вирішення питання щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та проведення досудового розслідування.

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не буде подано, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.Р.Сас