ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2860/23
Провадження №3/477/1514/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М. розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України, серії НОМЕР_1 , виданий 12 серпня 2011 року Мураванокуриловецьким РВ УМВС України у Вінницькій області, пенсіонера, працюючого контролером АТ «Миколаїв Газ», зареєстрованого за місцем проживання та фактично проживаючого в АДРЕСА_1

за частиною третьою статті 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 у відповідності до свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Мурованокуриловецького районного управління юстиції Вінницької області є батьком неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

18 вересня 2023 року о 18.30 годині, неповнолітній ОСОБА_3 , який не досягнув шістнадцятирічного віку, спільно з неповнолітніми ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , на дитячому майданчику в АДРЕСА_2 ображали нецензурною лайкою та вчиняли дії хуліганського характеру відносно неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та своїми діями вчинив діяння, що містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, не досягши віку, з якого настає адміністративна відповідальність.

Оскільки відповідно до вимог статті 12 КУпАП адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку, а неповнолітній ОСОБА_3 на момент вчинення адміністративного правопорушення, не досяг віку з якого особи підлягають адміністративній відповідальності, то в діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 184 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою винуватість у вказаному правопорушенні не визнав. Вважає, що не є особою яка вчинила відповідне правопорушення, оскільки забезпечує належний рівень вихованню дитини. А подія яка мала місце за участю його сина відноситься до міжособистісних стосунків дітей. Ним проведено профілактичну бесіду з сином та роз`яснено правила поведінки з іншими дітьми. При розгляді справи просив врахувати, що є пенсіонером, має статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та один виховує неповнолітнього сина.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 , дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності приходжу до наступного.

Згідно до статті 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 20 вересня 2023 року серії ВАВ №820578 вбачається, що 18 вересня 2023 року о 18.30 годині, неповнолітній ОСОБА_3 , спільно з неповнолітніми ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , на дитячому майданчику в АДРЕСА_2 ображали нецензурною лайкою та вчиняли дії хуліганського характеру відносно неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП (а.с.1).

Відповідно до рапорту чергового ВП №4 МРУП ГУНП в Миколаївській області від 19 вересня 2023 року, цього ж дня на службу 102 надійшло повідомлення від дільничного інспектора Фільєва Д.О. про те, що до нього надійшло звернення від ОСОБА_8 яка просила притягнути до відповідальності підлітків, які ображали на дитячому майданчику її сина ОСОБА_7 (а.с.2).

Згідно заяви ОСОБА_8 від 19 вересня 2023 року, та її пояснень від цього ж числа, остання просила вжити заходів до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які 18 вересня 2023 року у вечірній час на дитячому майданчику в АДРЕСА_2 ображали нецензурною лайкою та вчиняли дії хуліганського характеру відносно неповнолітнього ОСОБА_7 . (а.с.3, 4).

Відповідно до пояснень неповнолітнього ОСОБА_7 від 19 вересня 2023 року, які долучені до матеріалів адміністративної справи, останній пояснив, що 18 вересня 2023 року на території стадіону ліцею, який розташований в АДРЕСА_2 , спільно з іншими дітьми грався м`ячом. Коли м`яч впав до вигрібної ями, він діставши його, не зміг вибратися назовні, оскільки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 кидали в нього каміння, пил, лили воду та ображали нецензурною лайкою (а.с.5).

З пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 19 вересня 2023 року вбачається, що останні 18 вересня 2023 року на території стадіону ліцею, що розташований по АДРЕСА_2 не давали можливості ОСОБА_7 вибратися із вигрібної ями, перешкоджаючи йому своїми діями, що виражалися у киданні каміння, піску та поливанням у нього води (а.с. 8, 10, 12, 16)

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Враховуючи викладені обставини та досліджені докази, вважаю, що ОСОБА_3 вчинив дії, які охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та полягали у нецензурній лайці в громадському місці, образливому чіплянні до громадян, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

У свою чергу, зі змісту статті 12 КУпАП слідує, що адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Відповідно до свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Мурованокуриловецького районного управління юстиції Вінницької області ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та його батьком є ОСОБА_2 .

Станом на 18 вересня 2023 року неповнолітній ОСОБА_3 віку, з якого його можливо притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення не досягнув.

За змістом частини третьої статті 184 КУпАП вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вищевказаною нормою , полягає у вчиненні неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом.

Враховуючи викладені обставини та досліджені докази вважаю, що неповнолітній ОСОБА_3 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство та відповідальність за вчинення цього правопорушення у відповідності до приписів частини третьої статті 184 КУпАП покладається у цьому випадку на його батька ОСОБА_2 .

Таким чином, приходжу до висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення передбаченого частиною третьою статті 185 КУпАП України.

У свою чергу, враховуючи обставини справи, особу ОСОБА_2 , який є пенсіонером та має статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, з урахуванням пояснень ОСОБА_2 , що надані ним в судовому засіданні, відсутність тяжких наслідків, приходжу до висновку про можливість застосування до нього положень статті 22 КУпАП.

Згідно статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Керуючись статтями 22, 280, 283, 284,294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 184 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ С.М.ГЛУБОЧЕНКО