Справа № 206/5356/23
Провадження № 3/206/2664/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2023 м. Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого-судді Плінської А.В.,при секретарі Крижко О.А., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника-адвоката Погрібняка О.М., потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ставиться в вину те, що він 3 жовтня 2023 року о 19-00 год. за адресою: АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні провину не визнав та пояснив, що о 18-15 год. 3 жовтня 2023 року ОСОБА_2 подзвонила йому в двері та запитала, хто повісив вимикач світла. Світло в під`їзді горіло постійно, так чоловік ОСОБА_2 переробив, щоб воно не вимикалось. На запитання ОСОБА_2 відповів, що він поставив вимикач, після чого Ровна почала кричати, він не вживав нецензурної лайки щодо неї.

Його захисник в судовому засіданні просив закрити провадження по справі, у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення посилаючись на те, що події відбувались не в громадському місці, а Линник перебував в своїй квартирі, а потерпіла на сходовому марші біля квартири Линника. Крім того, відсутні докази винуватості ОСОБА_3 , так як покази свідка-сина потерпілої не можна ставити в основу винуватості, оскільки він є зацікавленою особою, інший свідок не був встановлений працівниками поліції і не був безпосереднім свідком подій.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 3 жовтня 2023 року пізно повернулась з роботи та побачила, що не включається світло. ЇЇ чоловік організував та оплатив роботу, аби освітлення в під`їзді було постійним. Вона постукала до ОСОБА_1 аби запитати чи не знає він, хто переробив світло, той відповів, що він, так як знає, як правильно та почав обзивати нецензурною лайкою та штовхати, чим спричинив моральну шкоду.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що доводиться потерпілій сином. 3 жовтня 2023 року був у матері, так як потрібно було пересунути меблі. Перебуваючи в квартирі, так як шумоізоляція погана в будинку, чув крики в сторону своєї матері сусіда з першого поверху ОСОБА_3 , голос його знає, так як неодноразово спілкувались. В квартирі були з дядьком ОСОБА_5 , другом батька, якого той попросив допомогти пересунути шкаф. Вони не спускались вниз, чули крики, відчинили двері і все чули, він вийшов на сходовий марш, але мама вже поверталась в квартиру, тож не спускався. Чув нецензурну лайку.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що 3 жовтня 2023 року приїхав до ОСОБА_2 допомогти пересунути шафу, про що його попросив його друг-чоловік ОСОБА_2 . Це було десь після 18-00, коли пересунули шафу разом з ОСОБА_4 почули крики і нецензурну лайку, шумоізоляція в будинку погана, тож все чутно. Крики доносились знизу, чув чоловічий голос і розмову на підвищених тонах. Увесь час були в квартирі, вниз не спускались, відкрили лиш вхідні двері та були в коридорчику. Також чув нецензурну лайку і образливі слова, лайка стосувалась Ровної, так як вона спустилась вниз з`ясувати якісь проблеми зі світлом.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, в їх сукупності суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Так, дії ОСОБА_1 кваліфіковані поліцейським за ст. 173 КУпАП .

Ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 працівниками поліції надано лише протокол про адміністративне правопорушення, де в графі свідки не зазначено жодної особи, натомість додано письмові пояснення свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , з яких слідує, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникли неприязні відносини, що сторони в судовому засіданні не заперечували, також як слідує з пояснень як ОСОБА_3 так і в судовому засіданні Ровна підтвердила, що саме вона постукала до Линника в квартиру та у них виникла словесна перепалка, яку чули та підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , та при цьому ОСОБА_3 залишався в своїй квартирі.

Враховуючи, що суду не надано доказів та не зазначено, що дії ОСОБА_3 порушили громадський порядок та спокій будь-яких громадян, а сварка була викликана самою потерпілою ОСОБА_9 , яка сама ж і постукала Линнику в двері, який весь час і залишався в ній, нікуди не виходячи, за таких обставин суд не вбачає підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП, адже очевидним є існування неприязних відносин між сторонами на грунті освітлення в під`їзді.

Будь-яких інших доказів на підтвердження провини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення суду надано не було, хоча виходячи з принципу змагальності сторін, саме держава, в особі уповноважених нею органів внутрішніх справ (Національної поліції), зобов`язана відповідними доказами довести перед судом винність особи у вчиненні адміністративного правопорушення. При цьому, суд ставиться критично до показів свідків ОСОБА_4 , який є сином потерпілої, ОСОБА_6 , які не були безпосередніми свідками подій, і яких ніхто крім потерпілої не бачив, та при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не заявляв.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Крім того, як зазначив Верховний суд у Постанові від 08.07.2020 року у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Положеннями п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, враховуючи наведене, приходжу до висновку, що справа про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю у відповідності до п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.283, 284, 287, 289, 294 КУпАП ,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в Дніпровський апеляційний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: А.В. Плінська