Справа №443/1621/23
Провадження №3/443/744/23
ПОСТАНОВА

іменем України

17 листопада 2023 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 1 Стрийського районного Управління поліції ГУ Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , приватного підприємця

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №896851 від 17.08.2023, ОСОБА_1 , 06.08.2023 близько 09 год 20 хв в с. Рогізно по вул. Лесі Українки, здійснював образливе чіпляння до ОСОБА_2 , нецензурно висловлювався в його сторону, шарпав за одяг, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинивши правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні 17.11.2023 вину у вчиненому правопорушенні не визнав. Пояснив, що 06.08.2023 побачив, що на його ставку ОСОБА_2 ловить рибу та попросив, щоб він покинув ставок, витягнув вудочки ОСОБА_2 зі ставка, однак під час події нецензурно в сторону ОСОБА_2 не виражався, образливо не чіпляння та за одяг не шарпав. Також він вважає, що не порушував громадський порядок та спокій громадян, оскільки інші особи коло ставка були відсутні.

Судові засіданні у справі призначались на 26.10.2023, 30.10.2023, 10.11.2023 та 17.11.2023.

В судовому засіданні 26.10.2023 потерпілий ОСОБА_2 заявив клопотання про виклик свідків, однак в судове засідання 17.11.2023 ні потерпілий ОСОБА_2 , ні свідок не прибули.

Заслухавши пояснення особи стосовно якої складено адміністративний протокол, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

За змістом ст. 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення судом першої інстанції проводиться в межах обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі про адміністративне правопорушення з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Між тим, статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також діями, направленими на дрібне хуліганство, які виражаються у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зміст цих дій необхідно визначити з урахуванням їх характеру, наслідків, місця і тривалості їх вчинення, кількості потерпілих, суттєвості порушення їх інтересів.

З протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ №896851 від 17.08.2023 вбачається, що працівниками поліції дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 , 06.08.2023 близько 09 год 20 хв в с. Рогізно по вул. Лесі Українки, здійснював образливе чіпляння до ОСОБА_2 , нецензурно висловлювався в його сторону, шарпав за одяг, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинивши правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні оглянуто відеозапис долучений до матеріалів справи з якого вбачається, що подія мала місце поблизу ставка, а також на відео зображено дві особи, а саме: особа щодо якої складено адміністративні матеріали ОСОБА_1 та потерпілий ОСОБА_2 . На відео зафіксована словесна перепалка між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в ході якої ОСОБА_1 закривав рукою камеру телефона. Однак на даному відео не зафіксовано, щоб ОСОБА_1 висловлювався нецензурно сторону ОСОБА_2 чи образливо чіплявся до останнього, а також, щоб шарпав його, натомість зі сторони ОСОБА_2 звучать лайливі слова.

Відтак, з долучених до протоколу доказів не вбачається, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайку в громадському місці, образливо чіплявся до громадян або вчиняв інші подібні дії, чим би порушував громадський порядок і спокій громадян.

За таких обставин, встановлюючи, у відповідності до ст. 251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку, що докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у справі відсутні.

Більше того, навіть за умови визнання особою свої вини у вчиненні правопорушення, то такий факт не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності (постанова ВС/КАС № 537/2088/17 від 15 травня 2019 року).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах "Малофеєва проти Росії" та Карєлін проти Росії у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист ( особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін ( оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адмінправопорушення.

Щодо формулювання суті адміністративного правопорушення, то Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену в протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винність у скоєнні якого певною особою має доводитись в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винності особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, справу належить закрити за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення, тому в даному випадку судовий збір не підлягає стягненню.

Керуючись ст. ст. 24, 33, 34, 35, 40-1, 173, 279, 280, 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Р.Г. Равлінко