ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді Гуревського В.К., при секретарі Федорової А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі справу, що надійшла з Державного агентства меліорації та рибного господарства України Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданого Біляївським РВ УМВС України в Одеській області від 16 вересня 1996 року, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 88-1 ч. 1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії №006312/587 від 24 жовтня 2023 року, вбачається, що 24 жовтня 2023 року об 13 годинні 00 хвилин в м. Одесі по вулиці Космонавтів на ринку «Черьомушки» ОСОБА_1 здійснювала продаж свіжих раків вагою 1,2 кг., без документів які засвідчують законність їх придбання чи збут, чим порушила вимоги ст. ст. 7, 31, 63 Закону України «Про тваринний світ», водні біоресурси вилучено та передано на відповідальне зберігання до ПП «КЛЕСТ ЛТД», чим порушила ст. 88-1 ч. 1 КУпАП.

За даним фактом відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії №006312/587 від 24 жовтня 2023 року, передбачене ст. ст. 88-1 ч. 1 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 участі не приймала, про дату, час та місце розгляду справи була сповіщений у встановленому законом порядку. Згідно пояснень наданих поліції вину свою визнала, де зазначила: Я, ОСОБА_1 продавала раки без документів на ринку «Черьомушки».

Також інформація про дату та час розгляду справи була розміщена на офіційному веб сайті Малиновського районного суду м. Одеси (веб адреса сторінки: http://ml.od.court.gov.ua). Враховуючи, що з отриманого протоколу особі було відомо про розгляд справи саме Малиновським районним судом м. Одеси, суд вважає його таким, що своєчасно сповіщений про дату, час та місце проведення судового засідання, а тому наявні усі підстави для розгляду справи, оскільки дана категорія правопорушення не підпадає під вимоги ч. 2 ст. 268 КУпАП, а тому може бути розглянута без участі особи.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини викладену в п. 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, яка полягає в тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях особи, відносно якої складено протокол, вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 88-1 ч. 1 КУпАП, за кваліфікуючою ознакою: порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу, правил утримання диких тварин у неволі або в напіввільних умовах.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку. У передбаченому законом порядку права власників об`єктів тваринного світу можуть бути обмежені в інтересах охорони цих об`єктів, навколишнього природного середовища та захисту прав громадян.

Згідно ст. 31 Закону України «Про тваринний світ» підприємствам, установам, організаціям і громадянам дозволяється добування (придбання) диких тварин з метою утримання і розведення у напіввільних умовах чи в неволі для використання цих тварин та отриманих продуктів їх життєдіяльності. Тварини, вилучені з природного середовища за відповідним дозволом чи іншим документом та за визначену у встановленому законодавством порядку плату, є власністю підприємств, установ, організацій та громадян, яким цей дозвіл чи інший документ було видано. Дикі тварини, що утримуються підприємствами, установами, організаціями та громадянами у напіввільних умовах чи в неволі без відповідного дозволу чи інших документів на право вилучення їх з природного середовища, що засвідчують законність їх набуття, вважаються незаконно набутими. Правила добування диких тварин, а також їх утримання і розведення у напіввільних умовах чи в неволі встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, і центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Підприємствам, установам, організаціям і громадянам забороняється добування диких тварин з метою утримання і розведення у напіввільних умовах чи в неволі для використання цих тварин та отриманих продуктів їх життєдіяльності, види яких зазначені у Додатку II Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі та/або занесені до Червоної книги України, крім добування в цілях і порядку, передбачених Законом України "Про Червону книгу України".

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: - порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; - порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; - незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; - перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу; - невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля; - порушенні встановлених законодавством вимог щодо охорони середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, самовільному випалюванні сухої рослинності або її залишків; - порушенні правил зберігання, транспортування, застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив та інших речовин (препаратів); - порушенні правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних колекцій, торгівлі ними, а також установленого законодавством порядку їх пересилання, ввезення в Україну і вивезення за її митну територію; - самовільному або з порушенням установленого законодавством порядку переселенні, акліматизації та схрещуванні тварин, а також виведенні і використанні генетично змінених організмів; - жорстокому поводженні з тваринами; - приховуванні та перекрученні інформації про стан і чисельність об`єктів тваринного світу та їх використання; - невжитті заходів щодо запобігання загибелі тварин, погіршенню середовища їх існування та ліквідації негативного впливу на тваринний світ; - порушенні порядку придбання, реалізації, пересилання і вивезення за межі України, ввезення на її територію диких тварин та інших об`єктів тваринного світу; - невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні; - виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин; - невиконанні законних розпоряджень посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль та управління у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку. Дикі тварини та інші об`єкти тваринного світу, що ввезені на територію України або вивозяться за її межі з порушенням законодавства, підлягають у встановленому законом порядку конфіскації або безоплатному вилученню і реалізуються згідно з правилами, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини. У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище.

Згідно ст. 88-1 ч. 1 КУпАП порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу - тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

Вина особи підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, описом вилучених знарядь лову, транспортних засобів, водних біоресурсів та іншого майна, актом прийому-передачі №006312.

Суддя, при накладенні стягнення, враховує: характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, ставлення до вчиненого проступку, майновий стан, тому вважає, що необхідним і достатнім стягненням буде накладення штрафу без конфіскації об`єкту.

Відповідно до ст. 401 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Вимогами п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 88-1, 221, 252, 283, 284 КУпАП, ст. ст. 7, 31, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 88-1 ч. 1 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі від тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510,0 гривень (п`ятсот десять грн. 00 коп.) без конфіскації об`єкту - водні біоресурси (раків вагою 1,2 кг.).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 536,80 гривень (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.).

Постанова суду (судді) у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Головуючий В.К. Гуревський