П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , його захисника адвоката Кухти О.В., потерпілої ОСОБА_2 , її представника адвоката Міллер Д.М., неповнолітніх свідків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психолога ОСОБА_5 , розглянувши матеріали, що надійшли з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , не працюючого, за ч.1 ст.173-2 КУпАП,-

встановив:

З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 11.09.2023 року о 10 год. 00 хв. за місцем свого проживання АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: словесно ображав та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого була завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілої.

За даним фактом 11.09.2023 співробітниками поліції складено протокол серії ВАД №040920 про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що 11.09.2023 о 10 год. перебував за адресою свого місця проживання, з ОСОБА_2 не спілкувався, словесно не ображав, фізичною розправою не погрожував.

Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Кухта О.В. просила суд закрити провадження по справі відносно її підзахисного за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 11.09.2023 зранку біля 08 год. у них з ОСОБА_1 поза межами місця проживання виник конфлікт з приводу відвідування молодшою дитиною Анеттою навчального закладу. Після конфлікту ОСОБА_2 у відділі поліції написала заяву про вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства щодо неї. Після цього побачилися з ОСОБА_1 лише ввечері за адресою їх спільного проживання.

На підтвердження обставин викладених у протоколі та гіпотетичної винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, помічник чергового Ужгородського РУП сержант поліції Владимирова Е.С. надала такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №040920 від 11.09.2023 року, в якому викладена суть адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, зміст якого викладено вище;

- заяву ОСОБА_2 від 11.09.2023 року на ім`я начальника Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, в якій остання просить прийняти міри до її чоловіка ОСОБА_1 , який тривалий період часу вчиняє домашнє насильство психологічного характеру, а саме: ображає нецензурними словами та погрожує фізичною розправою;

-письмові пояснення ОСОБА_2 від 11.09.2023 року, де остання вказала, що ОСОБА_1 вчиняє 12 років щодо неї домашнє насильство психологічного та фізичного характеру, а саме: словесно ображає, погрожує фізичною розправою, штовхає, відібрав документи на квартиру;

- рапорти інспектора СПДН Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції Штефаняка В. від 11.09.2023.

Потерпілою ОСОБА_2 на підтвердження вини ОСОБА_1 надані такі докази:

-копія паспорта ОСОБА_2 ;

-копії свідоцтв про народження дітей серії НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 ;

-копія свідоцтва про шлюб НОМЕР_4 ;

-копія Наказу Ужгородського міського центру соціальних служб від 14.09.2023 р. №01-06/46, відповідно до якого ОСОБА_2 разом з неповнолітніми дітьми влаштовано на тимчасове цілодобове проживання до кризової кімнати з 13.09.2023 по 22.09.2023;

-копію листа Ужгородського міського центру соціальних служб від 26.09.2023 № 298/01-17, відповідно до якого ОСОБА_2 разом з неповнолітніми дітьми було продовжено термін перебування в кризовій кімнаті строком на 10 діб, до 01.10.2023;

-копію рішення Ужгородського міськрайонного суду від 09.10.2023 по

справі № 308/15952/23, відповідно до резолютивної частини якого шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований, 25.11.2006 року у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис №33 від 25.11.2006- розірвано;

- копія довідки «Закарпатського територіального центру екстреної медичної

допомоги» Закарпатської облради від 19.09.2023 N?1334-09;

-копію виписки N?784;

-копія виписки із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_3 від 01.09.2023 р;

-копію психологічного обстеження та висновку психологів Ужгородського

міського центру соціальних служб;

-копію протоколів психологічного обстеження ГО «Центру психологічної діагностики та реабілітації «ІНСАЙТ» від 17.10.2023 р. ОСОБА_6 та ОСОБА_4 ;

-копію відповіді на адвокатський запит Ужгородського ліцею «Імідж» від 02.10.2023 № 55/02.1-10;

- покази свідка неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка показала, що 11.09.2023 о 10 год. очевидцем конфлікту між батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не була. Напередодні 10.09.2023 між батьками сталася сварка.

Стороною захисту надані наступні докази:

-копії свідоцтв про народження дітей серії НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 ;

-висновок фахівця психолога від 21.11.2023;

-покази свідка неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який показав, що 11.09.2023 о 10 год. очевидцем конфлікту між батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не був.

Суддя, заслухавши думку усіх учасників даного процесу, з`ясувавши їхні позиції щодо обставин справи, дослідивши в сукупності з протоколом про адміністративне правопорушення також інші матеріали справи, приходить до переконання щодо наступного.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості, передбаченого статтею 62 Конституції України, згідно з якою всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

В статті 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне в об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень статті 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016року) Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення.

Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення, ніякого іншого документу про прийняття до провадження уповноваженими органами не оформляється. Від того, наскільки грамотно, змістовно і умотивовано складений протокол, залежить якість розгляду справи про адміністративне порушення, правильність розгляду справи по суті й обґрунтованість застосування адміністративного стягнення.

З фабули протоколу серії ВАД №040920 від 11.09.2023 року вбачається, що ОСОБА_1 11.09.2023 року о 10 год. 00 хв. за місцем свого проживання АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: словесно ображав та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого була завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілої.

Проте, суддя вважає, що зазначені у протоколі події, які, на переконання автора протоколу, мали місце о 10 год. 11.09.2023 за адресою місця спільного проживання подружжя ОСОБА_7 , а саме: АДРЕСА_1 , не знайшли свого підтвердження.

Потерпілою ОСОБА_2 як і при написанні заяви про вчинене відносно неї адміністративне правопорушення, так і в судовому засіданні, було стверджено про наявність затяжного багаторічного конфлікту між нею та її чоловіком ОСОБА_1 , однак не підтверджено, що ОСОБА_1 11.09.2023 року о 10 год. 00 хв. за адресою АДРЕСА_1 вчиняв дії, внаслідок яких могла бути завдана шкода її психічному здоров`ю.

Неповнолітні діти подружжя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , допитані в судовому засіданні в якості свідків, показали, що не були очевидцями конфлікту між батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який, згідно з відомостями протоколу мав місце 11.09.2023 року о 10 год. 00 хв.

ОСОБА_1 надав пояснення про не вчинення ним адміністративного правопорушення, що відповідно до статті 251 КУпАП є доказами в справі про адміністративне правопорушення.

Отже, хоча у судді немає підстав не довіряти показам потерпілої стосовно того, що ОСОБА_1 відносно неї систематично вчиняються такі форми домашнього насильства, як завдання шкоди психічному здоров`ю потерпілої особи, однак жодним із здобутих доказів у справі не підтверджено вчинення ОСОБА_1 саме 11.09.2023 року о 10 год. 00 хв. за адресою АДРЕСА_1 домашнього насильства відносно дружини ОСОБА_2 , а судовий розгляд проводиться лише в межах зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення, при цьому місце і час вчинення правопорушення, які характеризують подію правопорушення, підлягають доведенню у кожній справі на підставі зібраних посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, доказів.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В постанові КАС ВС від 08.07.2020 року (справа № 463/1352/16-а) вказано, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та вини особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

Обов`язкова відповідність судового процесу у справах про притягнення особи до адміністративної відповідальності за частиною 1 статтею 173-2 КУпАП таким засадам, як верховенство права, законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, безпосередність дослідження доказів, а також змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів безумовно має враховуватись як особами, яких звинувачують у скоєнні адміністративного правопорушення, та їх захисниками, так і судом, що здійснює розгляд відповідних справ.

Суддею враховано те, що протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зважаючи на викладене та враховуючи позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо протоколу про адміністративне правопорушення, висловлену в рішенні по справі "Карелін проти Російської Федерації", суддя приходить до висновку, що протокол не може бути самостійним та достатнім доказом у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що при розгляді справи, доказів, що стверджують факт скоєння ОСОБА_8 11.09.2023 о 10 год. за адресою АДРЕСА_1 правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, не було встановлено, суддя переконаний, що необхідно закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, з наведених вище мотивів та підстав.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм статей 284 та 247 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору з ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 1,7, 9, 245, 247, 251, 276, 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за частиною 1 статті 173-2 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП, - у зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником до Закарпатського апеляційного суду через місцевий суд протягом десяти днів з дня її винесення, а також потерпілим.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Голяна