ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/12439/23

Провадження № 3/712/3718/23

12 грудня 2023 року, суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Рябуха Ю.В., за участі адвоката Білоглазенко Г.П., розглянувши матеріали справи відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. АДРЕСА_1 , прац. департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, заступник директора департаменту ( на час вчинення) , інвалід 2 групи

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч. 1, 2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи заступником директора департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради (на момент вчинення) та відповідно до підпункту «в» п.2 ч.І ст.З Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п.1 ч.1 ст.28 Закону не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів зумовленого підписанням наказу Департаменту економіки та розвитку №176 «Про преміювання за липень 2022 року» від 21.07.2022 та додатком до вказаного наказу, який стосується у тому числі особисто її, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.І ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , будучи заступником директора департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради (на момент вчинення) та відповідно до підпункту «в» п.1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. З ч. 1 ст.28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів зумовленого підписанням наказу Департаменту економіки та розвитку №176 «Про преміювання за липень 2022 року» від 21.07.2022 та додатком до вказаного наказу який стосується у тому числі особисто її, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, адвокат Білоглазенко Г.П., яка представляє її інтереси просила закрити провадження у справі за відсутністю в діях її довірительки складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.Пояснила, що в матеріаліх справи відсутні будь-які документи, які б підтверджували суб`єктивну сторону ( умисел) ОСОБА_1 на вчинення правопорушення. Додала, що наказ №176 від 21.07.2022 прийнято відповідно до чинного законодавства, зокрема у останньої не було жодного сумніву в тому, що такий наказ відповідає законодавству України та не містить корупційних складових. Прокурор в судовому засіданні вважав доведеним факт вчинення адміністративних правопорушень, та просив накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у розмірі передбаченому ч. 2 ст.172-7 КУпАП, а саме двісті неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400грн. Розглянувши протоколи про адміністративне правопорушення, заслухавши думку прокурора, особи, що притягується до адміністративної відповідальності, адвоката, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з такого. Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами. Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. Судом встановлено, що ОСОБА_1 інкриміновано вчинення правопорушення за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП. Відповідно до ч.1 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Згідно ч.2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». Відповідно до розпорядження міського голови м. Черкаси № 236-р від 28.05.2013 «Про переведення ОСОБА_1 » ОСОБА_1 директора департаменту бюджетної політики, переведено, за її згодою, з 28 травня 2013 року на посаду заступника директора департаменту економіки та розвитку.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадова особа органу місцевого самоврядування - це особа яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно- дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету. Відповідно до ст.1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом. У розумінні пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія вказаного Закону. Відповідно до ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадові особи зобов`язані дотримуватися правил запобігання., та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції". Згідно з ст. 28 Закону, особи, зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. З цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агенство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону реальний конфлікт інтересів це - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Із зазначеного поняття вбачається, що характерною ознакою реального конфлікту інтересів є наявність таких складових як приватний інтерес, службове та представницьке повноваження, суперечність між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Відповідно до ст. 1 Закону приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. Встановлено, що наказом департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради №176 від 21.07.2022 «Про преміювання за липень 2022 року» здійснено преміювання працівників департаменту економіки та розвитку у відсотках до посадового окладу за фактично відпрацьований час в межах затвердженого фонду оплати праці. Вказаний наказ підписаний заступником директора департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради ОСОБА_1 . До Наказу №176 від 21.07.2022 року «Про преміювання за липень 2022 року» додається список працівників департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради для встановлення розміру преміювання за липень 2022 року, серед яких заступник директора департаменту ОСОБА_1 - розмір премії дорівнює 320 %. У додатку до наказу №176 від 21.07.2022 список працівників департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради для встановлення розміру преміювання за липень 2022 можна спостерігати розміри премії працівників департаменту, які відрізняються. ОСОБА_1 - заступник директора департаменту, зазначила собі премію у розмірі 320%, проте, вона не могла об`єктивно оцінити своє виконання роботи та погодити винагороду за неї, підписавши наказ №176 від 21.07.2022 року. Розпорядженням №207-р(к) від 21.04.2023 «Про припинення ОСОБА_1 служби в органах місцевого самоврядування» остання припинила 05.05.2023 року службу в органі місцевого самоврядування, а саме з посади заступника директора департаменту економіки та розвитку Черкаської міської ради. Згідно п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно. З матеріалів справ про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 про наявність реального конфлікту інтересів не повідомила ні безпосереднього керівника, ні Національне агентство з питань запобігання корупції, ні будь-який інший уповноважений орган, а прийняте нею рішення на свою користь було вчинене в умовах реального конфлікту інтересів. За таких обставин, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП. Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, підтверджується протоколами № 492/2023, 493/2023 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, розпорядженнями міського голови м. Черкаси, посадовою інструкцією наказами про преміювання. Дані протоколи відповідають вимогам ст. 256 КУпАП, серед іншого в них зазначено суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення. У відповідності до національного законодавства протокол про адміністративне правопорушення, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. З урахуванням правової позиції, викладеній в рішенні ЄСПЛ по справі «Карелін проти російської федерації» протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись автоматично недопустимим доказом, а підлягає оцінці із сукупністю з іншими доказами. Всі вищевказані докази належні, оскільки вони підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню, достовірні, оскільки фактичні дані отримані з цих доказів, не спростовані жодним іншим доказом. На думку суду, приватний інтерес ОСОБА_1 , має майновий характер та полягає у тому, що посада заступника директора департаменту є оплачуваною працею, остання отримує заробітну плату та премії. Отже, приватний інтерес полягав у підписанні наказу та додатку до наказу відносно працівників та себе особисто з метою отримання грошової винагороди у вигляді премії. Суддя вважає, що у цьому випадку між приватним інтересом заступника директора департаменту ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, пов`язаними із підписанням наказу відносно працівників та себе особисто, виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття нею відповідного рішення.

Суперечність полягала в тому, що, з однієї сторони, в особи наявний вказаний вище приватний інтерес, а з іншої - ОСОБА_1 має здійснювати свої службові повноваження, у тому числі пов`язаними із підписанням наказів, включаючи вплив приватного інтересу на реалізацію своїх повноважень.

Враховуючи викладене, така суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення дій та прийняття рішень, у розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів. З цього приводу слід відзначити зміст роз`яснень Національного агентства від 13 червня 2022 року №11 «Щодо наявності відсутності конфлікту інтересів», відповідно до яких, конфлікт інтересів також виникає у випадку, коли особа подає пропозицію (у формі письмового подання чи іншим чином) щодо розміру стимулюючих виплат, а безпосередньо рішення про встановлення стимулюючих виплат приймає керівник вищого рівня. У цьому випадку особа не приймає рішення про встановлення стимулюючих виплат та їх розмір, а ініціює таке питання перед особою, яка уповноважена на прийняття відповідного рішення. Необхідність внесення зазначеної пропозиції зумовлена тим, що керівник органу, підприємства, установи, організації, приймаючи рішення про встановлення стимулюючих виплат, з об`єктивних причин не може самостійно оцінити роботу кожного з підлеглих працівників, у зв`язку з чим здійснення такої оцінки покладається на безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу. Відповідно, пропозиції безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу є основою для прийняття керівником органу, підприємства, установи, організації рішення про преміювання чи встановлення надбавок. Таким чином, приватний інтерес при реалізації цього повноваження стосовно себе пов`язаний з можливістю впливу на зміст рішення керівника органу, підприємства, установи, організації про встановлення стимулюючих виплат. Оскільки особа не може об`єктивно оцінити власну роботу, при внесенні пропозицій щодо розміру премії чи надбавки для себе між її приватним інтересом, що полягає у бажанні отримати стимулюючу виплату у вищому розмірі, та службовим повноваженням виникає суперечність, яка впливає на її об`єктивність при вчиненні зазначених дій, що є реальним конфліктом інтересів. Якщо окремі керівники, керуючись зазначеними положеннями, готуватимуть пропозиції щодо встановлення розміру власної премії, вони діятимуть в умовах реального конфлікту інтересів. Для уникнення реального конфлікту інтересів у цій ситуації необхідно: утриматись від здійснення оцінки своєї роботи та, відповідно, внесення пропозицій щодо визначення собі конкретного розміру премії чи надбавки; за наявності потреби надавати керівнику вищого рівня необхідну інформацію, на підставі якої він зможе самостійно визначити конкретний розмір премії чи надбавки. Невизнання ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення суд розцінює, як намагання уникнути адміністративної відповідальності, а зібрані у справі докази в їх сукупності відповідають критерію належності, допустимості та достатності для прийняття рішення про наявність у її діях складу правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП. Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. На підставі викладеного, приймаючи до уваги обставини вчинених правопорушень, те, що особа вперше притягується до адміністративної відповідальності, особу правопорушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративні правопорушення, при цьому беручи до уваги, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачені ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, враховуючи також те, що правопорушення, пов`язані з корупцією, несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме ч.2 ст.172-7 КУпАП, що буде необхідним і достатнім для визначеної ст.23 КУпАП мети - виховного впливу та запобіганню вчинення останньою нових правопорушень. ОСОБА_1 звільняється від сплати судового збору, оскільки є інвалідом 2 групи. Керуючись Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», ст.172-7, ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП та піддати її адміністративному стягненню у вигляді:

-за ч.1 ст.172-7 КУпАП у виді штрафу в дохід держави у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок;

-за ч.2 ст.172-7 КУпАП- у виді штрафу в дохід держави у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400грн. На підставі ч.2ст.36 КУпАП визначити ОСОБА_1 остаточне покарання у вигляді стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме ч.2 ст.172-7 КУпАП у виді штрафу в дохід держави у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 гривень 00 копійок.

Відповідно до ч.1ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядкуст.308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя