ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
30 листопада 2023 рокуСправа №: 695/4018/23
Номер провадження 3/695/2660/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Бойко Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , головного бухгалтера ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 761/23-00-07-18 від 09.10.2023 встановлено, що 18 серпня 2023 року (з врахуванням уточнюючого розрахунку з ПДВ від 18.09.2023) в м. Золотоноша по вул. Г. Лисенко головним бухгалтером ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» ОСОБА_1 порушено абз. б) п. 200.4 ст. 200 розд. V Податкового кодексу України, п.п. 4) п. 5 розд. V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 року № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 29 січня 2016 року за №159/28289 із змінами та доповненнями, та завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на 1 684 580 грн. по декларації з ПДВ за липень 2023, в результаті чого у наданні такої суми бюджетного відшкодування відмовлено.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином рекомендованим листом з повідомленням, про що мається повідомлення про його особисте вручення.

Таким чином, судом вживались всі належні та можливі заходи для повідомлення ОСОБА_1 про день, місце і час розгляду справи.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України" (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

З огляду на те, що при повідомленні про місце і час розгляду справи, судом були вжиті всі необхідні та можливі заходи щодо унеможливлення порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , зважаючи на вимоги ст.268 КУпАП, яка не передбачає обов`язкової участі особи при розгляді справи за ст. 163-1 ч.1 КУпАП, а також з урахуванням принципу судочинства, зазначеного в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 забезпечено право на захист шляхом участі адвоката у розгляді даної справи з метою захисту його інтересів під час судового розгляду справи.

У судове засідання не з`явився представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвокат Голуб В.А., надав суду письмове клопотання про розгляд справи у відсутності його та ОСОБА_1 . В даному запереченні зазначив, що адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не є триваючим, та оскільки згідно з актом № 10144/23-00-07-05-01/00447824 від 09.10.2023 завищено суму ПДВ, яка підлягає відшкодуванню на 1 684 580 грн. по декларації за липень 2023, тому вважає, що справа підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 147 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що дії ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 163-1 КУпАП кваліфіковані вірно та вина її у вчиненні даного адміністративного правопорушення знайшла своє повне підтвердження в суді на підставі зібраних та досліджених по справі доказів, а саме:

-протоколу про адміністративне правопорушення № 761/23-00-07-18 від 09.10.2023;

-витягу з акту № 10144/23-00-07-05-01/00447824 від 09.10.2023 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат», згідно якого згідно якого перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2023 року у Декларації від"ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету встановлено порушення платником податків: абз.б) п.200.4 ст. 200 розд. V Кодексу, п.п.4, п.5 розд. V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердежного Наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за №159/28289 із змінами та доповненнями, завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на 1 684 580 грн., в результаті чого у наданні такої суми бюджетного відшкодування відмовлено.

-копією наказу генерального директора ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» № 86-к від 03.03.2023 про переведення на посаду головного бухгалтера ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» ОСОБА_1 .

Будь-яких даних, які б спростовували обставини, що підтверджуються вказаними вище доказами, які були безпосередньо досліджені в судовому засіданні, суду не надано.

Підстав вважати ці докази такими, що отримані з порушенням встановленого законом порядку, і давали б підстави визнавати встановлені обставини недійсними, у суду немає.

Даючи оцінку вищевказаним доказам як окремо, так і в їх сукупності, які на переконання суду є належними та допустимими, повністю узгоджуються між собою та відповідають дійсним фактичним обставинам справи, встановленим у судовому засіданні, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 , порушивши вимоги абз. б) п. 200.4 ст. 200 розд. V Податкового кодексу України та п.п. 4) п. 5 розд. V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: порушила, як посадова особа підприємства, встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

Суд зазначає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, обґрунтовані та визначені законом.

ОСОБА_1 будь-яких зауважень про невідповідність внесених до протоколу даних органами Державної податкової служби не заявляла.

Крім того, суд критично оцінює заперечення адвоката Голуб В.А., які були ним надані в ході судового розгляду справи, оскільки вони повністю спростовуються дослідженими під час судового розгляду матеріалами справи, зокрема актом документальної позапланової перевірки ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» № № 10144/23-00-07-05-01/00447824 від 09.10.2023 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до уього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Як вбачається з матеріалів справи актом № 10144/23-00-07-05-01/00447824 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТДВ «Золотоніський маслоробний комбінат» 09 жовтня 2023 року виявлено адміністраттивне правопорушення, вчинене головним бухгалтером ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч.1 КУпАП. Зважаючи на це, строк накладення адміністративного стягнення - до 09 січня 2023 року.

Суд звертає увагу на те, що норми Закону, наведені захисником, не передбачають, що будь-яке формальне недотримання вимог законодавства про адміністративні правопорушення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення тягне необхідність визнання доказів недопустимим. Натомість національне законодавство та практика ЄСПЛ зобов`язує суд дати оцінку доказу з точки зору його допустимості з урахуванням того, чи допущене порушення КУпАП є істотним та яким чином воно перешкоджало й забезпеченню та реалізації прав і свобод особи.

Судом не встановлено порушення фундаментальних прав і свобод ОСОБА_1 під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Доводи зазначені під час розгляду даної справ из боку захисту не спростовують події правопорушення, не впливають на висновки суду про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-1 ч.1 КУпАП та не дають підстав для закриття провадження у справі з підстав, наведених захисником особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами поза розумним сумнівом.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов"язкова до застосування як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту.

У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи не спростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, які досліджені у судовому засіданні та не викликають у суду сумнівів, оскільки вони є логічними, послідовними та узгоджуються між собою.

При накладенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_2 , ступінь її вини та майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що згідно ст. ст. 34, 35 КУпАП, пом`якшують та обтяжують відповідальність правопорушниці ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, суд не вбачає.

Відповідно до положень ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За таких обставин, суддя вважає за доцільне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2023 року складає 536,80 грн.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору суду не надано, а відтак, з неї належить стягнути судовий збір у сумі 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

Керуючись ст.ст. 7, 9, 23, 40-1, 163-1, 245, 251, 252, 256, 280, 283, 284, 294, 296 КУпАП, ст. 5 ЗУ «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У випадку несплати накладеного штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Бойко Н.В.