Справа № 697/1963/22
Провадження № 3/697/38/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2023 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі судді Власової Б.В., за участі секретаря судового засідання Литвин Л.К., прокурора Коломійця О.П., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_1 - адвоката Хорошун О.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області,

за ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону "Про запобігання корупції" прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування голосом «за» рішення «Про передачу земельної ділянки, в тимчасове користування (оренду) та встановлення орендної плати гр. ОСОБА_1 », собі особисто на двадцять першій сесії сільської ради VIII скликання 26 січня 2022 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, про що оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України майором поліції Горбенко О.С. складено протокол № 167/2022 від 28.11.2022 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Юридичними наслідками у даному випадку є прийняття рішення Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області № 21-73/VIII від 26.01.2022 «Про передачу земельної ділянки, в тимчасове користування (оренду) та встановлення орендної плати гр. ОСОБА_1 »

Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 21.03.2023 зупинено строк розгляду справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, № 697/1963/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на військовій службі.

01.11.2023 постановою суду поновлено розгляд справи відносно ОСОБА_1 , судове засідання призначено на 01.11.2023.

У судовому засіданні ОСОБА_1 себе винним не визнав.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Хорошун О.В. заявила клопотання про закриття провадження у справі за збігом строку накладення адміністративного стягнення.

Прокурор Коломієць О.П. підтримав обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, значивши про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діяння, передбаченого ч. 2 ст.172-7 КУпАП, просив застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу; вважав, що строк накладення адміністративного стягнення не закінчився, оскільки строк розгляду справи судом зупинявся.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , захисника - адвоката Хорошун О.В., думку прокурора, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У частині другій статті 35-1 Закону N 1700-VII зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Відповідно до ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, учасник такої особи у прийнятті рішень цим органом приведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сілської ради, голосував за рішення № 21-73/VIІI від 26.01.2022 «Про передачу земельної ділянки, в тимчасове користування (оренду) та встановлення орендної плати гр. ОСОБА_1 , що стосується його особисто (а.с. 21).

Згідно з підпунктом «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 , як депутат Бобрицької сільської ради Черкаської області, є суб`єктом відповідальності за порушення, пов`язані з корупцією.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики: 1) керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано; 2) не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах чи в корисливих цілях; 3) керуватися у своїй діяльності та поведінці загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності.

На депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

26.01.2022 на сесії Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області розглядалось питання № 21-73/VIIІ «Про передачу земельної ділянки, в тимчасове користування (оренду) та встановлення орендної плати ОСОБА_1 », де приймав участь ОСОБА_1 .

Відповідно до результатів відкритого поіменного голосування 21 сесії VIIІ скликання від 26.01.2022, ОСОБА_1 був присутній та голосував голосом «за» при розгляді даного питання.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

Згідно з п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, а також повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальному конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Приватний інтерес депутата ОСОБА_1 мав майновий характер.

Так, між приватним інтересом депутата Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області Табачним В.М. та його представницькими повноваженнями, пов`язаними з голосуванням за прийняття рішення № 21-73/VIII від 26.01.2022 «Про передачу земельної ділянки, в тимчасове користування (оренду) та встановлення орендної плати ОСОБА_1 » виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття ним відповідного рішення під час голосування на сесії Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Суперечність полягала в тому, що, з однієї сторони, в особи наявний вказаний вище приватний інтерес, а з іншої - депутат Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області ОСОБА_1 має здійснювати свої представницькі повноваження, в тому числі під час голосування на сесії сільської ради, виключаючи вплив приватного інтересу на реалізацію своїх повноважень.

Враховуючи викладене, така суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення дій та прийняття рішень, у розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів.

Депутат Бобрицької сільської ради Черкаського району Черкаської області ОСОБА_1 проігнорував положення ст. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування», чим реалізував свої повноваження з наявністю приватного інтересу у своїх діях.

Відповідно до ст. 44 Регламенту Бобрицької сільської ради пленарне засідання є правоспроможним за умови участі у ньому більше половини від загального складу ради. У ради відсутності необхідної кількості депутатів головуючий може перенести початок пленарного засідання на годину для виклику відсутніх депутатів або переносить проведення засідання на інший, встановлений день, але не більше ніж на два тижні.

Жодних даних про проведення голосування під зовнішнім контролем до суду не надано.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, всебічно, повно, неупереджено й безпосередньо з`ясувавши всі обставини встановлені під час судового розгляду, перевіривши їх доказами, отриманими на підставі змагальності сторін та свободи у доведеності їх переконливості, дослідженими в судовому засіданні в їх сукупності й оціненими з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності й взаємозв`язку, суд дійшов до висновку, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду та підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

Згідно з ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи. Строк розгляду адміністративних справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про таке правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 21.03.2023 зупинено строк розгляду справи. Постановою суду від 01.11.2023 поновлено розгляд справи.

Згідно з ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Вказане правопорушення було вивялено 28.11.2022.

З матеріалів справи вбачається, що на час розгляду справи щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, яке зафіксовано в протоколі № 167/2022 від 28.11.2022 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, закінчився строк, передбачений ч. 4 ст. 38 КУпАП, для притягнення особи до адміністративної відповідальності, оскільки минуло шість місяців від дати виявлення правопорушення - 28.11.2022, тому провадження у справі за підлягає закриттю.

КУпаАП не передбачено зупинення строку накладення адміністративного стягнення.

Адже, ст. 277 КУпАП передбачено зупинення строку розгляду справи, а не строку накладення адміністративного стягнення.

Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Цей строк не поновлюється і не продовжується, є гарантією того, що будь-які дії щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності після його закінчення мають бути припинені.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Оскільки, згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а на ОСОБА_1 стягнення не накладається у зв`язку з закінченням строку для накладення адміністративного стягнення, то відсутня підстава для стягнення з ОСОБА_1 судового збору.

Керуючись ст.ст. 9, 23, 38, 40-1, 172-7, 221, 247, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строку для накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Канівський міськрайонний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Б. В. Власова