Провадження №3-зв/389/1/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Богданова Олена Едуардівна, розглянувши в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області заяву ОСОБА_1 про відвід судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Ябчик Наталії Миколаївни від участі у розгляді матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП (провадження №3/389/1249/23, ЄУН №389/2811/23),

ВСТАНОВИВ:

До Знам`янського міськрайонного суду надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та передана до провадження судді Ябчик Н.М.

Іваніна М.І. 03 листопада 2023 року подано через канцелярію суду клопотання про відвід судді Ябчик Н.М., оскільки остання зацікавлено позбавляє його права бути присутнім після лікування у судових засіданнях, надавати пояснення, заявляти клопотання тощо, ставиться до нього упереджено та розгляд справи проводить не об`єктивно, ігнорує його клопотання про об`єднання справ в одне провадження та повернення їх до органу поліції для усунення суттєвих недоліків. Вважає, що суддя Ябчик Н.М. порушує його право на захист та з огляду на це, має сумніви у неупередженості судді та хоче щоб розгляд справи здійснював інший суддя.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином, проте, його неявка не перешкоджає вирішенню питання про відвід судді без його участі. Також, слід зазначити, що підстави для відкладення розгляду даного питання, що були зазначені заявником у відповідних заявах не підтверджено належними доказами, а відтак визнаються не поважними та сприймаються як зловживання правом з метою затягування розгляду даного провадження.

Ознайомившись зі змістом заяви, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, в межах якої заявлено відвід, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами ст.246 КУпАП, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституціїі законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

В Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня стаття, яка б передбачала відвід судді. Разом з цим, ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності (п.53 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України» (Yeloyev v.Ukraine), заява № 17283/02); п.19 рішення від 18.12.2008 у справі «Новік проти України» (Novik v. Ukraine), заява №48068/06), а КСУ у п.3.4 і 3.6 свого рішення від 11.10.2011 (справа № 10-рп/2011), аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що «не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення», а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним». У цьому рішенні КСУ поширив певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Водночас і Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08.06.2017 роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

У зв`язку з наведеним, керуючись принципом верховенства права та загальними засадами судочинства з урахуванням практики ЄСПЛ, яка відносить справи про адміністративне правопорушення до «кримінального провадження», при розгляді заяви про відвід судді слід застосувати принцип аналогії закону найбільш близької галузі права, а саме кримінального процесуального права.

Отже, норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави, за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні.

Так, статтею 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч.3 ст.35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно з ч.5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. В свою чергу, поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України».

Заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів, у неупередженості судді Ябчик Н.М. під час розгляду справи ЄУН 389/2811/23 (провадження 3/389/1249/23) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП.

Як встановлено судом, підставою для відводу судді є те, що суддя Ябчик Н.М. зацікавлено позбавляє його права бути присутнім після лікування у судових засіданнях, надавати пояснення, заявляти клопотання тощо, ставиться до нього упереджено та розгляд справи проводить не об`єктивно, ігнорує його клопотання про об`єднання справ в одне провадження та повернення їх до органу поліції для усунення суттєвих недоліків.

Оскільки судові засідання по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП не розглядались суддею Ябчик Н.М. через перебування її у відпустці, а також за клопотаннями самого ОСОБА_1 про відкладення судових засідань для виклику свідків та у зв`язку з перебуванням його на лікарняному, тому підстави, які викладені в заяві ОСОБА_1 про відвід судді є безпідставними та необґрунтованими.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 , що всі доводи щодо неправомірних, на його думку, дій судді, можуть бути викладені в апеляційній скарзі, в разі оскарження рішення суду за результатами розгляду справи.

Отже, з урахуванням викладеного, вимог чинного законодавства, суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Ябчик Н.М. слід відмовити.

Керуючись ст.ст.7, 246 КУпАП, статями 75, 76, 80, 81 КПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Ябчик Наталії Миколаївни від участі у розгляді матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП (провадження №3/389/1249/23, ЄУН №389/2811/23), відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.Е. Богданова