Справа № 342/799/23
Провадження № 3/342/382/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року м. Городенка

Суддя Городенківського районного суду Івано-Франківської області Гайдич Р.М., ознайомившись із матеріалами справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від ГУ ДПС в Івано-Франківській області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , керівник ФГ «ЕКО БЕРРІ» (так ця інформація зазначена в протоколі),

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2023 до Городенківського районного суду Івано-Франківської області від ГУ ДПС в Івано-Франківській області повторно (після повторного повернення для належного оформлення) надійшов протокол про адміністративне правопорушення №2057 від 03.07.2023 відносно ОСОБА_1 .

Розгляд справи було призначено на 13.09.2023.

Згідно даних протоколу №2057 від 03.07.2023 ОСОБА_1 (без зазначення працівниками ДПС конкретного часу та місця скоєння інкримінованого правопорушення) вчинив правопорушення «ведення податкового обліку, а саме завищено суму відємного значення, яка підлягає бюжетному відшкодування всього на суму 172673 грн., в тому числі за лютий 2023 в сумі 172 673 грн., в результаті порушення п.200.1, 200.4, 200.14, ст.200 Податкового кодексу України», « вимог Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21».

В судове засідання призначене по справі на 13.09.2023 ОСОБА_1 не прибув. Про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою, яка вказана працівниками ДПС. Будь-яких клопотань які б перешкоджали розгляду справи від ОСОБА_1 до суду не надходило.

Суддя, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

При прийнятті рішення за наслідками розгляду справи суд враховує практику Європейського Суду з прав людини про те, що процесуальні особливості справ про адміністративні правопорушення прирівнюються до кримінального процесуального законодавства.

Так, згідно із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції,у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП визначає обставини, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення,винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки,відеозапису,у тому числі тими,що використовуються особою,яка притягається до адміністративної відповідальності,або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі,чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису,у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності,або свідками,а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил,норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів,актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Крім цього, згідно із ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу,яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення);місце,час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт,який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості,необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала,і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Процедура розгляду справ про адміністративні правопорушення не передбачає участі при судовому розгляді сторони обвинувачення, що може призвести до змішування ролі обвинувача та судді і тим самим дати підстави для законних сумнівів неупередженості суду, порушити принцип змагальності (див. наприклад пункти 44-45 справи «Кривошапкін проти Росії»). У зв`язку із чим суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

Обов`язковою ознакою правопорушення, яке інкримінується працівниками ДПС ОСОБА_1 є порушення ведення податкового обліку, про що зазначено в протоколі від 03.07.2023.

Постановами Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 20.07.2023, 14.08.2023 протокол про адміністративне правопорушення №2057 від 03.07.2023 відносно ОСОБА_1 за ч.1ст.163-1 КУпАП було повернуто для доопрацювання ГУ ДПС в Івано-Франківській області.

Серед причин повернення даного протоколу для належного оформлення було те, що у протоколі була відсутня належна та допустима інформація з приводу місця проживання/перебування ОСОБА_1 ; не надано інших характеризуючих особу ОСОБА_1 відомостей, які необхідні для вирішення справи; в протоколі не зазначено дату, час та місце вчинення правопорушення; не надано інформацію щодо складання протоколу, саме 03.07.2023.

На виконання постанови Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 20.07.2023 у листі ГУ ДПС в Івано-Франківській області зазначено, що відповідно до вимог п.20.1.41 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, зі змінами та доповненнями, ч.1 ст.255 КУпАП, за порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, що призвело до завищення суми невід`ємного значення, яка підлягає бюджетному відшкодуванню (показник рядка 20.2 декларації) за лютий 2023 року в сумі 172673 грн. внаслідок порушення п.п 200.1, 200.4, 200.14 ст.200 Податкового кодексу України, встановлені за результатами проведеної перевірки ФГ «ЕКО БЕРРІ» та відображені в Акті перевірки від 17.05.2023 №5707/09-19-07-02/41321415, в присутності посадової особи директора ФГ «ЕКО БЕРРІ» ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення 03.07.2023 за №2057 згідно усної домовленості стосовно дати та місця складання. В даному протоколі посадовою особою директором ФГ «ЕКО БЕРРІ» ОСОБА_1 власноручно зазначено, що пояснення будуть надані додатково та засвідчено його підписом. Також в протоколі №2057 від 03.07.2023 наведена інформація з приводу місця проживання ОСОБА_1 , яка відповідає інформації вказаній в паспорті громадянина України НОМЕР_1 та відомостями, наявними у Державному реєстрі фізичних осіб платників податків. Інформація стосовно дати, часу та місця вчинення правопорушення ОСОБА_1 наведена в акті перевірки від 17.05.2023 №5707/09-19-07-02/ НОМЕР_2 . Стосовно інших відомостей, характеризуючи особу ОСОБА_1 , які необхідні для вирішення справи зазначено, що фактичне місцезнаходження платника ФГ «ЕКО БЕРРІ», посадовою особою якого є ОСОБА_1 АДРЕСА_2 .

Також, суд звертає увагу на те, що ч.2 ст.255 КУпАП передбачено складання протоколу не пізніше 24-годин з моменту виявлення особи яка вчинила правопорушення, а також ч.1 ст.256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Однак, працівниками податкової у розділі протоколу «дата, час і місце вчинення правопорушення» не зазначено інформації з приводу конкретної дати, часу і місця вчиненного ОСОБА_1 адмінправопорушення, яке йому інкримінують працівники ДПС, зазначено тільки «акт перевірки від 17.05.2023 №5707/09-19-07-02/41321415».

Крім іншого у листі заступника начальника ГУ ДПС в Івано-Франківській області, який доданий на виконання постанови Городенківського районного суду Івано-Франківської області, якою матеріали справи відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП були повернути для належного оформлення зазначено, що інформація стосовно дати, часу та місця вчинення правопорушення ОСОБА_1 наведена в акті перевірки від 17.05.2023 №5707/09-19-07-02/41321415.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення від 03.07.2023 № 2057, складений без додержання вимог ст. 256 КУпАП. Працівниками ГУ ДПС в Івано-Франківській області не усунуто недоліки, вказані в постановах Городенківського районного суду Івано-Франківської області, якими матеріали справи відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП неодноразово були повернуті для належного оформлення.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує факти неправомірних дій і розцінюється як основне джерело доказів.

В своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку , встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Протокол про адміністративне правопорушення, як такий, що складений з порушенням вимог законодавства, не може вважатися допустимим доказом і бути покладеним в основу доведеності вини особи, що притягується до відповідальності. Інші докази не вказують на беззаперечне доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення в передбаченому законом порядку.

Також в матеріалах справи відсутні дані про повідомлення працівниками ДПС ОСОБА_1 про його права і обов`язки, а зокрема про право скористатись послугами захисника. Нормами чинного законодавства України, зокрема ст. 59 Конституції України, кожному гарантоване право на захист. Таке порушення істотно обмежило його право на захист і справедливий суд.

Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Тейксейра де Кастро проти Португалії» та «Шабельник проти України» неодноразово зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів має відповідати передбаченим національним правом вимогам основним правам гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Тобто, якщо уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд не може в ході розгляду справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи, самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Вищезазначені обставини свідчать про:

відсутність в матеріалах справи належних та допустимих доказів які б розкривали об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення, яке інкримінується працівниками ДПС ОСОБА_1 зокрема ними не вказано в протоколі часу, місця, способу вчинення інкримінованого ними правопорушення, тощо. Тобто працівники ДПС не надали суду належних доказів порушення ОСОБА_1 ведення податкового обліку;

відсутність в матеріалах належного обґрунтування складання протоколу не в строки визначені ст.254 КУпАП;

порушення працівниками ДПС права ОСОБА_1 на користування правовою допомогою.

Якщо уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд не може в ході розгляду справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи.

За таких умов, на думку суду, на цьому етапі, суть вчиненого правопорушення з кваліфікацією дій за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є сумнівними, що є не прийнятним, та не кореспондується із стандартом доказування поза розумним сумнівом, а тому, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності вважаю, що вина особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не підтверджується належними та допустимими доказами по справі, а тому приходжу до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до ст. 40-1 КУпАП.

Оскільки провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП слід закрити, а судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення, то судовий збір слід віднести на рахунок держави.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 163-1, 254-256, 283-285, 287 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Івано-Франківського апеляційного суду через Городенківський районний суд.

Суддя: Гайдич Р. М.