"07" липня 2023 р. Справа № 363/3020/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської областіОлійник С.В., розглянувши матеріал, який надійшов з Державної екологічної інспекції столичного округу Державної екологічної інспекції України, щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Закарпатської обл., громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

що притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

18 травня 2023 року о 16 год. 30 хв. в м. Вишгород Вишгородського району Київської області по вул. Ягідна 2, ОСОБА_1 порушив порядок придбання чи збуту об`єктів рослинного світу, а саме здійснював транспортування конвалії у кількості 1 600 штук з метою реалізації, без документів, що підтверджують їх походження. Своїми діями порушив ст. 9 ЗУ «Про рослинний світ», ст.ст. 12, 63 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 88-1 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не прибув та про причини своєї неявки суд не повідомив. Заяв та клопотань від нього не надходило. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить довідка про доставку СМС, яка наявна в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч. ст. 277-2 КУпАП України, повістка особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, ОСОБА_1 своєчасно та належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, у судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення слухання справи суду не надав, у зв`язку з чим справа розглядається без участі правопорушника, відповідно до ст. 268 ч. 1 КУпАП.

Неявку правопорушника у судове засідання суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності та затягування розгляду справи.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не з`явилась у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить відмітка у ньому про те, що розгляд адміністративної справи відбудеться за сповіщенням суду, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Отже, сторона, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи, учасником якої він є, та зобов`язана утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 910/189/14.

Дослідивши матеріали справи та надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 88-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу, що тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

Ст. 12 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що громадяни України зобов`язані: а) берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; б) здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в) не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; г) вносити штрафи за екологічні правопорушення; д) компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Громадяни України зобов`язані виконувати й інші обов`язки у галузі охорони навколишнього природного середовища відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 63 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» Рекреаційними зонами є ділянки суші і водного простору, призначені для організованого масового відпочинку населення і туризму. На території рекреаційних зон забороняються: а) господарська та інша діяльність, що негативно впливає на навколишнє природне середовище або може перешкодити використанню їх за цільовим призначенням; б) зміни природного ландшафту та проведення інших дій, що суперечать використанню цих зон за прямим призначенням. Режим використання цих територій визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, місцевими радами відповідно до законодавства України.

Згідно ст. 9 ЗУ «Про рослинний світ» У порядку загального використання природних рослинних ресурсів громадяни можуть збирати лікарську і технічну сировину, квіти, ягоди, плоди, гриби та інші харчові продукти для задоволення власних потреб, а також використовувати ці ресурси в рекреаційних, оздоровчих, культурно-освітніх та виховних цілях. Загальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється громадянами з додержанням правил, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, без надання їм відповідних дозволів. Збирання у порядку загального використання дикорослих рослин, віднесених до переліку наркотиковмісних рослин, їх плодів, насіння, післяжнивних залишків, відходів сировини тощо, забороняється. Торгівля лікарськими і декоративними видами рослин та їх частинами (корені, стебла, плоди тощо), зібраними в порядку загального використання природних рослинних ресурсів, забороняється. Загальне використання природних рослинних ресурсів у разі їх виснаження, різкого зменшення популяційної та ценотичної різноманітності тощо може бути обмежене Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, іншими уповноваженими центральними органами виконавчої влади відповідно до їх компетенції.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що факт вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом № 000104 про адміністративне правопорушення від 18 травня 2023 року, який складений в присутності правопорушника та підписаний останнім, у якому зазначив у відповідній графі для пояснень, що вирішив продати квіти через скрутну годину та відсутність грошей щоб нагодувати дітей;

- описом знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, об`єктів тваринного світу, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів вилучених у громадянина ОСОБА_1 , а саме конвалія у кількості 1 600 штук;

- розпискою ОСОБА_1 про прийняття на зберігання конвалії у кількості 1 600 штук.

Оцінивши досліджені докази, суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, провину останнього вважаю доведеною.

Відповідно до статті 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу ОСОБА_1 , відсутність обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність, суд вважає за необхідне накласти адміністративне стягнення у виді штрафу, що передбачено санкцією ч. 1 ст. 88-1 КУпАП із конфіскацією об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 88-1, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, і накласти адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті у виді штрафу у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 510 (п`ятсот десять) грн. 00 коп. з конфіскацією об`єктів рослинного світу, а саме: конвалія 1 600 штук.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок на користь держави.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів.

Суддя С.В. Олійник