П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., у присутності представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., представника осроби відносно якої складено протокол про порушення митних првавил ОСОБА_1 , адвоката Грабовського Ю.І., розглянувши справу про порушення митних правил відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Закарпатська область, с. Керецькі, місце роботи: тимчасово не працює, місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 10.11.2022 року, виданий органом 2121, ідентифікаційний код платника податків , за ч.6 ст. 470 Митного Кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зі змісту протоколу про порушення митних правил №0052/30500/23 від 21.01.2023 року вбачається, що 21.01.2023 року о 11 год. 53 хв. у зону митного контролю ділянки «виїзд з України» митного поста «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці, заїхав легковий автомобіль марки «SKODA» моделі «OCTAVIA» під керуванням гр. України ОСОБА_2 з реєстраційним номерним знаком України НОМЕР_2 , де в якості пасажира слідувала громадянка України ОСОБА_1 , яка прямувала із України до Словаччини.

Форма проходження митного контролю - канал зелений коридор. До митного контролю гр. України ОСОБА_2 було подано паспорт гр. України ОСОБА_1 для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 10.11.2022 року, виданий органом 2121.

Як вказано у протоколі про порушення митних правил, під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України, внаслідок чого встановлено, що 22.08.2018 року гр. України ОСОБА_1 в режимі «транзит» було ввезено легковий автомобіль марки «MERCEDES», моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 .

Згідно протоколу про порушення митних правил, в своєму поясненні громадянка України ОСОБА_1 зазначила, що ввезений нею вищезазначений транспортний засіб знаходиться в несправному стані на подвір`ї її будинку. Заява до митного органу, справки медичних закладів та інших документів громадянкою України ОСОБА_1 не надавалося.

Як вказано у ПМП згідно сайту Mobile.de, вартість аналогічного/подібного автомобіля складає 5700 євро, що згідно з курсом НБУ на 21.01.2023 р. становить 225 273 грн. (двісті двадцять п`ять тисяч двісті сімдесят три грн.).

Станом на 21.01.2023 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться, та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Як вказано у протоколі про порушення митних правил, громадянка України ОСОБА_1 перевищила встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легкового автомобіля марки «MERCEDES», моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 ,що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого), більше ніж на тридцять діб. Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 6 статті 470 Митного кодексу України.

Від представника ОСОБА_1 , адвоката Грабовського Ю.І., надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

Так, адвокат зазначає, що зі змісту протоколу про порушення митних правил №0052/30500/23 від 21.01.2023 року вбачається, що 22.08.2018 р. ОСОБА_1 завезла в режимі «транзит» легковий автомобіль марки «MERCEDES» моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 та перевищила встановлений ст. 95 МК України строк доставки транспортного засобу особистого призначення більше, ніж на 30 діб і такі дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 470 МК України.

Протоколом про порушення митних правил № 0052/30500/23 від 21.01.2023 року, встановлено, що 22 серпня 2018 року в зоні діяльності м/п «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці громадянкою ОСОБА_1 в митному режимі «транзит» з метою особистого користування було ввезено на територію України транспортний засіб легковий автомобіль марки «MERCEDES» моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 .

Разом з тим, на момент ввезення транспортного засобу диспозиція ст. 470 МК України передбачала відповідальність, зокрема, за перевищення встановленого статтею 95 МК України строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що перебувають під митним контролем, до органу доходів і зборів призначення.

Зазначена норма закону складалась із трьох частин та санкція будь-якої із них в тій редакції була більш м`якою, ніж санкція ч. 6 ст. 470 МК України у діючій редакції.

Законом України №2612-VII від 08 листопада 2018 року внесено зміни до ст. 470 МК України, яка наразі містить 6 частин.

Відповідно до Закону України №2725-VIII від 16 травня 2019 року, редакція ч. 6 ст. 470 МК України набула чинності 22 серпня 2019 року.

Адвокат зазначає, що дії ОСОБА_1 в редакції Закону, який був чинним на час скоєння правопорушення, утворюють склад правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України

Положення ч. 6 ст. 470 МК України, на час ввезення вказаного транспортного засобу не діяла і не була передбачена законом, як окремий склад правопорушення та який посилює відповідальність за адміністративні правопорушення, порівняно з попередньою редакцією ст. 470 МК України, а тому підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.6 ст.470 МК України у чинній наразі редакції не узгоджується з положеннями закону.

Також адвокат наголошує, що в межах даного провадження відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України. Справи про порушення митних правил, передбачені частинами першою - п`ятою статті 470 МК України, розглядаються органами доходів і зборів, а тому суд позбавлений права розглядати справу про порушення митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України.

На переконання адвоката, підстави для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України у чинній наразі редакції відсутні. Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Крім того, у клопотанні вказано на те, що в протоколі не зазначено що ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи та отримує пенсію по інвалідності, хоча при складанні протоколу вона повідомляла про це.

Адвокат просить суд: долучити до матеріалів справи клопотання та додані до нього копії документів, закрити провадження у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , за ч. 6 ст. 470 МК України, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України.

В судовому засіданні представник митниці просив визнати ОСОБА_1 винною у порушенні митних правил, та накласти на неї стягнення згідно санкції ч.6 ст. 470 МКУ.

ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином.

Представник ОСОБА_1 , адвокат Грабовський Ю.І., заперечував вину ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушення. Просив приєднати до матеріалів справи докази характеризуючи данні, а також при розгляді справи врахувати стан її здоров`я. Пояснив, що вона хворіє на онкозахворювання, має ІІ групу інвалідності. Ввезений нею на митну територію України транспортний засіб була змушена продати, оскільки їй були необхідні кошти на дороге, вартісне та тривале лікування.

Суд, заслухавши пояснення представника митного органу, пояснення особи, відносно якої складено протокол, дослідивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 21.01.2023 року о 11 год. 53 хв. у зону митного контролю ділянки «виїзд з України» митного поста «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці, заїхав легковий автомобіль марки «SKODA» моделі «OCTAVIA» під керуванням гр. України ОСОБА_2 з реєстраційним номерним знаком України НОМЕР_2 , де в якості пасажира слідувала громадянка України ОСОБА_1 , яка прямувала із України до Словаччини. Форма проходження митного контролю - канал зелений коридор.

До митного контролю гр. України ОСОБА_2 було подано паспорт гр. України ОСОБА_1 для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 10.11.2022 року, виданий органом 2121.

Під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України, внаслідок чого встановлено, що 22.08.2018 року гр. України ОСОБА_1 в режимі «транзит» було ввезено легковий автомобіль марки «MERCEDES», моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 .

Згідно письмового пояснення, що міститься в матеріалах справи, громадянка України ОСОБА_1 зазначила, що ввезений нею вищезазначений транспортний засіб знаходиться в несправному стані у її дворі, грошей на ремонт у неї немає. При цьому зазначає, що заяв до митного органу не подавала та ніяких документів не надає.

Згідно сайту Mobile.de, вартість аналогічного/подібного автомобіля складає 5700 євро, що згідно з курсом НБУ на 21.01.2023 р. становить 225 273 грн. (двісті двадцять п`ять тисяч двісті сімдесят три грн.).

Станом на 21.01.2023 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться, та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Згідно із ст. 91 МК України транзит це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 95 МК України встановлено, що для автомобільного транспорту встановлюються такі строки транзитних перевезень …10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Частина 2 ст.95 визначає, що до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Згідно із ч. 1 ст. 192 МК України якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до органу доходів і зборів призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці. При цьому перевізник зобов`язаний: 1) вжити всіх необхідних заходів для забезпечення збереження товарів та недопущення будь-якого їх використання; 2) терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Відповідно до ч. 1 ст. 460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, … не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Судом констатується відсутність в матеріалах справи відомостей щодо наявності обставин вчинення порушення митних правил, передбачених статтею 470 Митного кодексу України внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Згідно наявного в матеіралах справи витягу із обліку транспортних засобі в пунктах пропуску для автомобільного сполучення (реєстраційний номер транспортного засобу НОМЕР_4 ) за період з 10.08.2018 по 09.09.2018, станом на 21.01.2023, автомобіль марки «MERCEDES», моделі «Е300», номер кузова НОМЕР_3 , державний реєстраційний номерний знак Польщі НОМЕР_4 , ввежзенона митну територію України 22.08.2018 піж керуваняним ОСОБА_1 , відомості про виїзд відсутні.

Наведене свідчить про доведеність вини ОСОБА_1 , у вчиненні передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України правопорушення і відсутність підстав для звільнення її від відповідальності.

Зокрема, вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МКУ підтверджується дослідженими під час судового засідання доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил №0052/30500/23 від 21.01.2023; письмовими поясненнями самої правопорушниці від 21.01.2023; витягом із обліку транспортних засобі в пунктах пропуску для автомобільного спрорлученян (реєстраційний номер транспортного засобу НОМЕР_4 ) за період з 10.08.2018 по 09.09.2018, станом на 21.01.2023.

Щодо доводів адвоката про те, що що в межах даного провадження відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, та що підстави для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України у чинній наразі редакції відсутні, а провадження по справі слід закрити відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП, вважаю за необхідне вказати на те, що:

Згідно правової позиції, що міститься у постанова від 15.12.2020 р. у справі N 442/6399/16-а,частиною третьою статті 470 Митного кодексу України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В даному випадку обґрунтовуючи протиправність притягнення до відповідальності згідно оскаржуваної постанови позивач вказує про пропуск відповідачем шестимісячного строку його притягнення до адміністративної відповідальності, встановленого статтею 467 Митного кодексу України.

Так, відповідно до частини першої статті 467 Митного кодексу України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Аналіз наведеної правової норми дає підстави для висновку, що перелік триваючих правопорушень, визначений у статті 467 Митного кодексу України, не є вичерпним.

Митний кодекс України не містить визначення поняття триваючого правопорушення.

Разом з тим, триваючими адміністративними проступками є проступки, пов`язані з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою, припиняються або виконанням регламентованих обов`язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності.

Такі правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Триваючими слід вважати правопорушення, які, розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов`язок, або виконує його не повністю або неналежним чином.

Діяння (бездіяльність) позивача щодо перевищення встановленого статтею 95 Кодексу строку доставки товарів, у тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення характеризуються тривалим невиконанням встановленого МК України обов`язку. Вчиняючи такі діяння, позивач перебував у стані триваючого, безперервного порушення закону, яке проявляється у вигляді протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку, тому відповідне порушення не може вважатись таким, що носить разовий характер.

Відповідно до частини першої статті 522 МК справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468-470, 474, 475, 477-481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Суддя вважає що строк доставлення ввезеного транспортного засобу збіг, після чого почалась бездіяльність ОСОБА_1 , щодо виконання обов`язку до ставлення автомобіля в митницю виїзду, яка тим самим утворює триваюче правопорушення.

Моментом закінчення триваючого правопорушення є його припинення винною особою або виявлення компетентним органом.

Незважаючи на прийняття і набрання чинності законом, який диференціював порушення транзитного доставлення транспортних засобів і посилював відповідальність в залежності від строку недоставлення, порушник до часу складення протоколу своє зобов`язання не виконав і продовжив протиправну бездіяльність.

У Постанові Верховного Суду від 12 серпня 2021 року справа № 461/5247/16-а вказано на те, що: «За змістом частини першої статті 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469,477 - 481,485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що перелік триваючих правопорушень не є вичерпним, а лише конкретизуючим щодо окремих статей.

Слід вказати і на те, що 29.12.2019 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481», в якому встановлено, що вчинення порушень митних правил, передбачених частинами п`ятою та шостою статті 470 цього Кодексу, виявлених у період з 22 серпня по 31 грудня 2019 року включно, тягне за собою застосування адміністративного стягнення, передбаченого частиною третьою зазначеної статті.

Разом із тим зі змісту протоколу про порушення митних правил встановлено, що вчинене ОСОБА_1 , порушення митних правил було виявлено 21.01.2023 року.

Отже, беручи до уваги вказане суддя вважає, що вчинене триваюче правопорушення, яке виявлене на час дії нового закону, слід кваліфікувати за ч. 6 ст. 470 МК України.

Разом із тим, з суддя вважає, що попри встановлені фактичні обставини вчинення правопорушення, та наявність в діях ОСОБА_1 , складу правопорушення передбаченого ч.6 ст. 470 МК України, вважаю за можливе закрити провадження у справі на підставі ст. 22 КУпАП.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням. При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 , суд враховує обставини та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушниці, а саме: те, що така вперше притягається до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не працює, має незадовільний стан здоров`я, що стверджується долученою до матеріалів справи медичною документацією, має інвалідність 2 групи, хворіє на онкологічну хворобу, неспростовані твердження сторони захисту про те, що ОСОБА_1 вимушена була продати транспортний засіб у зв`язку з необхідністю отримання коштів на лікування онкохвороби, зважаючи на вид та розмір передбаченого покарання, мету призначення покарання та співмірність можливого покарання вчиненому правопорушенню, тобто принципу розумності призначення покарання, те, що наслідки даного порушення не представляють суспільної небезпеки, не завдали значної шкоди державним чи суспільним інтересам, доходжу переконання, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності за порушення митних правил у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а провадження по справі слід закрити.

Пленум Верхового суду України у своїй постанові від 03.06.2005 № 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» судам роз`яснив, що суддя вправі вирішувати питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі статті 22 КУпАП. При цьому слід враховувати мету, мотив і спосіб вчинення правопорушення.

У постанові від 20.04.2017 К/800/27794/16 ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ, колегія суддів звертає увагу, що з 2005 року редакція статті 22 КУпАП змін не зазнавала, а тому зазначена постанова Пленуму Верховного суду України підлягає застосуванню і у спірних правовідносинах.

Згідно ст.33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34 КУпАП,обставинами, що пом`якшують провину ОСОБА_1 , є те, що вона раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, є інвалідом ІІ групи, має важке захворювання, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, відсутністю грошей на лікування, була змушена продати автомобіль вказаний вище.

Одним із принципів реалізації гуманістичних проявів у правовому регулюванні суспільних відносин в Україні є можливість звільнення правопорушника від юридичної відповідальності на підставі визнання уповноваженими посадовими особами вчиненого ним протиправного діяння малозначним для суспільства.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суддя враховує позиції Європейського суду з прав людини, які викладені у справах «Бакланов проти Росії» (Baklanov v. Russia, заява №68443/01, рішення від 09 червня 2005 року), і в справі «Фрізен проти Росії» (Frizen v. Russia, заява №58254/00 рішення від 24 березня 2005 року), згідно яких досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним. У справі «Ізмайлов проти Росії» (Ismayilov v. Russia, заява №30352/03, п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) ЄСПЛ вказав, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Вважаю, що беручи до уваги характер та ступінь вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, обставини справи та дані про особу правопорушниці, відсутність будь-якої шкоди внаслідок її дій, суворість адміністративного стягнення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, явно не відповідає характеру вчинених нею діянь. У зв`язку з чим, доходжу висновку про те, що наслідки правопорушення не представляють суспільної небезпеки, а накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ч. 6 ст. 470 МК України, є занадто суворими та поставлять її у ще більш тяжке матеріальне становище.

Вважаю, що застосування такого виховного заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Зважаючи на те, що провадження у даній справі підлягає закриттю у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення, судовий збір із ОСОБА_3 , не стягується.

Керуючись ст.ст. 22, 283-285 КУпАП, ст.ст. ч. 6 ст. 470, 527, 528 Митного кодексу України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 470 МК України на підставі ст. 22 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись щодо неї усним зауваженням.

Провадження у справі про порушення митних правил за протоколом №0052/30500/23 від 21.01.2023 про притягнення до адміністративної відповідальності громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України закрити.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош