П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2023 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Наумова С.В.,

при секретарі Денисюк А.С.,

захисника особи, яка притягується

до адміністративної відповідальності Пилипчук Л.М.,

представника Рівненської міської ради Капланова О.В.,

потерпілої ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли із секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , Рівненського міського голови, за ст. 188-40 КУпАП., -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 27 грудня 2022 року головним спеціалістом Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Сєрих О.В., про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 188-40 КУпАП, ОСОБА_1 31.08.2022 року звернулася до Рівненської міської ради із запитом на доступ до публічної інформації про надання копії усіх постанов та рішень Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Рівненської міської ради за 2022 рік щодо протоколів, які склала поліція та працівники Департаменту муніципальної варти на підприємців, які працюють у парку Молоді та бульварі Незалежності і здають у прокат дитяче атракціонне обладнання. На зазначений запит Рівненською міською радою надано копії постанов у справах про адміністративне правопорушення за № 48 від 17.06.2022, № 56 від 24.06.2022, № 58 від 24.06.2022, № 59 від 24.06.2022, № 87 від 07.07.2022, № 117 від 10.08.2022, № 118 від 10.08.2022 (розглянутих адміністративною комісією при виконавчому комітеті Рівненської міської ради), однак із ретушуванням інформації, зокрема, про прізвище, ім`я по батькові осіб, котрих було притягнуто до адміністративної відповідальності. 08.11.2022 Представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини до Рівненської міської ради надіслано лист з проханням повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 31.08.2022 року відповідно до вимог чинного законодавства та надати потерпілій запитувані копії документів без обмеження доступу до відповідної в них інформації. Однак листом Рівненської міської ради від 18.11.2022 року інформацію без ретушування відповідних відомостей на запит ОСОБА_1 від 31.08.2022 року не надано.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_2 адвокат Пилипчук Л.М. та представник Рівненської міської ради Капланов О.В. вину у вчинені ОСОБА_2 правопорушення за обставин зазначених у протоколі заперечили, подали до суду письмові пояснення, які підтримали у судовому засіданні.

Потерпіла ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала протокол про адміністративне правопорушення та просила суд притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 188-40 КУпАП.

Заслухавши пояснення учасників розгляду, дослідивши матеріали справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного.

ОСОБА_1 31.08.2022 року звернулася до Рівненської міської ради із запитом на доступ до публічної інформації про надання копії усіх постанов та рішень Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Рівненської міської ради за 2022 рік щодо протоколів, які склала поліція та працівники Департаменту муніципальної варти на підприємців, які працюють у парку Молоді та бульварі Незалежності і здають у прокат дитяче атракціонне обладнання.

На зазначений запит Рівненською міською радою надано відповідь листом №13-184 від 06.09.2022 року, яким відмовлено в наданні копії постанов на підставі Закону України «Про захист персональних даних», оскільки в постанові адміністративної комісії зазначаються персональні дані осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, а саме: прізвище, ім`я та по батькові, дата народження, адреса проживання та реєстрації, паспортні дані особи.

Представник Уповноваженого Верховної ради України з прав людини з інформаційних прав, листом №24635.4/Н-15394.3/22/45.3 від 27.09.2022 надав роз`яснення, що обмеження доступу до запитуваної інформації здійснено без дотримання вимог п. 2 ч. 1 ст. 22 та ч. 2 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації», та як відповідь на запит надана без застосування «трискладового тесту» та зобов`язав повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 31.08.2022 відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням наданих роз`яснень.

На виконання вимог Представника Уповноваженого Верховної ради України з прав людини з інформаційних прав Юлії Деркаченко, з урахуванням наданих роз`яснень, повторно розглянуто запит ОСОБА_1 від 31.08.2022 з урахуванням роз`яснень. За результатами розгляду запиту, ОСОБА_1 надано запитувані копії постанов адміністративної комісії при виконавчому комітеті Рівненської міської ради з вилученням (ретушуванням) персональних даних, як інформації з обмеженим доступом, а також з застосуванням «трискладового тесту».

Закон України «Про доступ до публічної інформації» визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Відповідно до ст. 1 зазначеного Закону публічна інформація це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформацією з обмеженим доступом є:

1) конфіденційна інформація;

2) таємна інформація;

3) службова інформація.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог:

1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя;

2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам;

3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Однак, листом від 08.11.2022 року № 29269.4/11-17021/3/22/45.3 Представник Уповноваженого Верховної ради України з прав людини знову просив виконавчий комітет Рівненської міської ради повторно розглянути запит ОСОБА_1 від 31.08.2022 відповідно до вимог чинного законодавства та надати заявниці запитуванні копії документів вже без обмеження доступу до відповідної в них інформації.

Відповідно до частини 2 статті 32 Конституції України, не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Конституційний Суд України у Рішенні від 20.01.2012 р. №2-рп/2012 у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України зазначив, що «інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування. Така інформація про фізичну особу та членів її сім`ї є конфіденційною і може бути поширена тільки за їх згодою, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини».

За змістом резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України від 20.01.2012 р. №2-рп/2012 у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України в аспекті конституційного подання положення частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України слід розуміти так:

- інформацією про особисте та сімейне життя особи є будь-які відомості та/або дані про відносини немайнового та майнового характеру, обставини, події, стосунки тощо, пов`язані з особою та членами її сім`ї, за винятком передбаченої законами інформації, що стосується здійснення особою, яка займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Така інформація про особу є конфіденційною;

- збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами є втручанням в її особисте та сімейне життя. Таке втручання допускається винятково у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Листом від 18.11.2022 року №05-2486/22 виконавчий комітет Рівненської міської ради повідомив Представника Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, що з метою дотримання законодавства щодо надання копій запитуваних постанов без обмеження доступу до відповідної в них інформації, особам відносно яких винесено дані постанови направлено листи, в яких виконавчий комітет Рівненської міської ради просить цих осіб надати згоду на обробку персональних даних, які міститься в постанові Адміністративної комісії, та надання їх запитувачу.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 11 Закону України «Про інформацію» не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Статтею 29 Закону України «Про інформацію» передбачено, що інформація з обмеженим доступом може бути поширена, якщо вона є суспільно необхідною, тобто є предметом суспільного інтересу, і право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення. Предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо.

З метою забезпечення захисту репутації та прав осіб, які здійснюють підприємницьку діяльність в місті Рівному (в парку Молоді та на бульварі Незалежності), яких стосується запитувана інформація, персональні дані цих осіб віднесено до інформації з обмеженим доступом.

У своєму запиті ОСОБА_1 зазначає, що предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про ведення громадськості в оману та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо. Проте у запиті не зазначено, яку саме запитувану інформацію вона вважає такою, яка свідчить про ведення громадськості в оману та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа: прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування (також адреса реєстрації та паспортні дані особи); опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до абзацу 4 частини 1 статті 8 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» основними обов`язками посадових осіб місцевого самоврядування є збереження державної таємниці, інформації про громадян, що стала їм відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, а також іншої інформації, яка згідно із законом не підлягає розголошенню.

В поширенні конфіденційної інформації про осіб, яка міститься в постановах, без їх згоди не має інтересів національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини.

Як вбачається з листа від 18.11.2022 року №05-2486/22 виконавчий комітет Рівненської міської ради не відмовляється виконати вимогу Представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, та відповідно до вимог чинного законодавства виконає вимогу після отримання згоди відповідних осіб.

Оскільки постанова адміністративної комісії містить відомості про особу, стосовно якої розглядається справа: прізвище, ім`я та по батькові, дата народження, місце проживання чи перебування, адреса реєстрації та паспортні дані особи, виконавчий комітет Рівненської міської ради не може надати копії постанов Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Рівненської міської ради без обмеження доступу до конфіденційної інформації за відсутності згоди осіб, яких зазначена інформація стосується, оскільки це буде порушенням вимог статті 32 Конституції України, статті 11 Закону України «Про інформацію» та статті 8 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування».

Розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються: 1) суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання; 2) юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів; 3) особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов`язаної з виконанням їхніх обов`язків; 4) суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них (ч. 1 ст. 13 Закону).

Підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення на Рівненського міського голову ОСОБА_2 , відповідальність за яке передбачена статтею 188-40 Кодексу України про адміністративне правопорушення «Невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» стало ненадання запитуваних копій документів без обмеження доступу до відповідної в них інформації, без ретушування відповідних даних.

Відповідно до частини першої статті 5 та частини першої статті 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова (далі - міський голова) входить до системи місцевого самоврядування і є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року №10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації», Конституційний Суд України у пункті 4 Рішення від 6 липня 1999 року № 7-рп/99 роз`яснив, що міський голова як особа, що має представницький мандат, виступає від імені виборців, зокрема представляє територіальну громаду, міську раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян тощо; звертається до суду з питань визнання незаконними актів відповідних органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів; укладає від імені територіальної громади, міської ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства (частина третя статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"). Виконання цих функцій та повноважень має місце тому, що виборці обрали його і наділили мандатом (тобто дорученням). З наведеного випливає, що міський голова хоча й входить до системи місцевого самоврядування, однак не є органом місцевого самоврядування - сільською, селищною, міською радою або їх виконавчим органом, а тому не володіє публічною інформацією і в розумінні пункту 1 частини першої статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» не може бути її розпорядником. У зв`язку з цим міський голова не може бути належним відповідачем у спорі щодо надання доступу до публічної інформації за інформаційним запитом.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст. 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Вимоги ч. 1 ст. 7 КУпАП визначають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а Європейський Суд з прав людини притримується у своїх рішення позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Тому, проаналізувавши матеріали справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням суті адміністративного правопорушення, вказаного в протоколі, суд дійшов висновку про відсутність у діянні ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-40 КУпАП, так як вина особи у його вчиненні, в даному випадку - доведена не була.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведені норми Закону та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 188-40 КУпАП, - підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 188-40, 247, 252, 280, 283, 284, КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 188-40 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду С.В. Наумов