Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/1621/23
Провадження № 3/279/1160/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" травня 2023 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., по справі, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Коростеня, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 16.05.2005 року Коростенським МРВ УДМС України в Житомирській області, РНОКПП НОМЕР_2

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 09.03.2023 року близько 11:00 години, будучи в стані алкогольного сп`яніння, за адресою: м. Коростень, вул. Грушевського, 5, образливо чіплявся до громадян, кричав та виражався в бік громадян словами нецензурної лайки, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, вчинивши дрібне хуліганство, тобто правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

На виклик суду ОСОБА_1 не з`явився.

Пояснення ОСОБА_1 по суті наведеного у протоколі факту у справі відсутні.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність за вказаною нормою закону настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, для юридичної оцінки діяння за ст.173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку, що супроводжується нецензурною лайкою та іншими подібними діями, які не утворюють особливої зухвалості чи виняткового цинізму, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

В справі не зазначено відомості про особу, яка потерпіла від даного правопорушення, свідків, що має істотне значення, оскільки склад правопорушення (хуліганство) без наявності потерпілої особи або свідків неможливий.

В справі наявний протокол про вчинення адміністративного правопорушення серії ВАБ №884557 від 09.03.2023 року, рапорт ДОП Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області Косинського М. від 09.03.2023 року; рапорт сектору моніторингу Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області Пилипенко Ю. від 09.03.2023 року.

Зазначені документи не є належним, достатнім та допустимим джерелом доказів на підтвердження винуватості особи.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта тощо.

Отже, особою, яка склала протокол не було дотримано вимог ст.245 КУпАП та зібрано доказів в розумінні ст.251 КУпАП про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За нормами КУпАП розгляд справи здійснюється лише щодо особи, відносно якої складений протокол та в межах цього протоколу про адміністративне правопорушення, тому вносити самостійно зміни до викладеної фабули орган, який розглядає справу, не уповноважений.

Одночасно чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає справу самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення та визначати правову кваліфікацію складу вчиненого правопорушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого і при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно зі ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З врахуванням наведеного провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.